Donetskin kansantasavalta
Donetskin kansantasavalta () (lyhenne DNR) on vuonna 2014 perustettu Venäjä-mielinen separatistiorganisaatio, joka hallitsee sotilaallisesti Itä-Ukrainan Donetskin alueen kaakkoisosia. Mikään kansainvälisesti tunnustettu valtio ei ole hyväksynyt separatistien hallitseman alueen itsenäisyyttä. Kaukasian turvallisuuspolitiikkaa tutkivan Svante Cornellin mukaan "Donetskin kansantasavalta on puhtaasti Venäjän salaisten palvelujen luomus".
Kansantasavallan nimissä ilmoitettiin keväällä 2014 sen perustaneen virallisen edustuston Suomeen. Suomen ulkoministeriön Moskovan-suurlähetystön mukaan "Donetskin kansantasavaltaa" ei ole olemassa Suomen tunnustamana valtiona, eikä sillä voi olla suurlähetystöä tai muuta virallista edustustoa Suomessa. Suurähetystön mukaan myöskään YK, EU tai ETYJ eivät tunnusta Itä-Ukrainan separatistisia ryhmiä valtioksi.
Donetskin kansantasavalta julistettiin perustetuksi aseellisten Venäjä-mielisten separatistijoukkojen ja sotilaiden käynnistämien levottomuuksien aikana 7. huhtikuuta 2014. Aktivistit miehittivät tuolloin Ukrainan aluehallinnon rakennuksia ja Donetskin kaupungintaloa sekä muita alueen kaupunkeja. Itsenäistymisestä järjestettiin pikaiset kansanäänestykset 11. toukokuuta 2014.. Näitä äänestyksiä eivät ulkopuoliset tahot tai valtiot ole tunnustaneet. Ukrainan oikeuslaitos piti yhteisöä terroristijärjestönä.
24. toukokuuta 2014 Donetskin ja Luhanskin kansantasavallat allekirjoittivat sopimuksen "Novorossijan liittovaltion” perustamisesta. Euroopan unioni asetti kansantasavallan laittomuuksien takia pakotelistalleen heinäkuussa 2014.
Donetskin kansantasavaltaa johtivat aluksi Venäjän federaatiosta tulleet komentajat: sotilaskomentajana kapinallisalueen "puolustusministeri" Igor Girkin ja "pääministerinä" moskovalainen Aleksandr Borodai, mutta nämä vetäytyivät kapinallisryhmien johdosta loppukesällä 2014. Girkinin seuraajaksi tuli ukrainalaissyntyinen Aleksandr Zahartšenko. Borodain seuraajaksi asetettiin kapinallisalue Transnistrian tiedustelupalvelun MGB:n johtajana toiminut Vladimir Antjufejev, ja Borodai siirtyi varapääministeriksi.
Donetskin kansantasavallassa järjestettiin "parlamenttivaalit" marraskuun alussa 2014. Kansainvälinen yhteisö piti vaaleja laittomina, mutta Venäjä oli etukäteen ilmoittanut kunnioittavansa vaalitulosta. Venäjä ei kuitenkaan sittemmin vahvistanut tukeaan vaalitulokselle. Listavaaleissa muiden kuin Moskovalle suosiollisen kahden ryhmittyminen ehdokkaiden asettaminen ehdolle oli estetty. Selväksi voittajaksi raportoitiin "pääministeri" Aleksandr Zahartšenkon lista, ja Zahartšenko itse nimitettiin separatistialueen "valtionpäämieheksi" 4.11.2014.
Kansantasavallan alueella on ollut ainakin osittainen sotatila, sotilashallinto. ja ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin mukaan satunnaisia tuomioita on annettu erilaisissa separatistien tilapäisissä ja sotilastuomioistuissa. Läntisissä tiedotusvälineissä Itä-Ukrainan separatistisia kansantasavaltoja on joskus luonnehdittu Moskovan ohjauksessa oleviksi nukkehallinnoiksi.
Sotatoimia aluksi johtanut Girkin, entinen Venäjän asevoimien sotilastiedustelun eversti, arvioi marraskuussa, että alueella ei olisi syttynyt sotaa ilman hänen kokoamiensa joukkojen myötävaikutusta, vaan Itä-Ukrainan kriisi olisi kuivunut kokoon.
Zahartšenko kertoi jo elokuun 2014 lopulla separatistien riveissä taistelevan 3 000–4 000 sotilasta Venäjältä, ja lisäksi oli paljon "lomaansa veljiensä rinnalla viettäviä", Venäjältä "Donbassin vapauden" puolesta taistelemaan tulleita sotilaita. Venäjän sotilaiden ja aseiden osallisuutta konfliktiin pidetään lännessä yleisesti tosiasiana. Venäjä on jatkuvasti kiistänyt tämän ja vaatinut todisteiden esittämistä, joita viralliset tahot eivät ole konkreettisessa muodossa toimittaneet.
Minskin tulitaukosopimuksessa sovittiin 5. syyskuuta 2014, että Ukraina myöntää osittaisen itsehallinnon Ukrainan itäosien tuolloisille separatistisalueille. Tulitaukosopimusta rikottiin jatkuvasti eikä autonomia edennyt.
Seuraavasta tulitauosta sovittiin Minskissä Ukrainan, Saksan, Ranskan ja Venäjän kesken helmikuussa 2015, ja sen piti astua voimaan 15. helmikuuta 2015. Tätäkin tulitaukoa rikottiin välittömästi, ja Venäjän tukemat separatistit valtasivat Ukrainalta sen hallussa olleen Debaltseven seudun.
Johan Bäckman ilmoitti blogissaan heinäkuussa 2014, että Suomeen on perustettu Donetskin kansantasavallan diplomaattiedustusto Donetskin kansantasavallan korkeimman neuvoston 16.7.2014 antamalla valtakirjalla. Johan Bäckman toimi edustuston johtajana ja sen lehdistösihteerinä porilainen kunnallispoliitikko Evgenia Hildén-Järvenperä. SDP, jonka nimissä Evgenia Hildén-Järvenperä toimii poliitikkona, sanoutui irti hänen käsityksistään.
Kesällä 2014 edustusto ilmoitti tarvitsevansa taistelijoita, sairaanhoitajia, lääkäreitä, kokkeja ja autonkuljettajia ”Novorossijan antifasistiselle kansanrintamalle”. Bäckman ilmoitti blogissaan heinäkuussa 2015 suomalaisten vapaaehtoisten saapuneen Donbassiin, jossa he liittyvät Donetskin kansantasavallan kansanarmeijaan.
Edustusto ilmoitti lähettäneensä Suomen kansanedustajille tiedonannon, johon sisältyy luottamuksellinen kirje ja Matti Rossin kirja "Raunioista nousee Donbass". Edustuston mukaan tietopaketissa käsitellään Donbassin humanitaarista tilannetta ja kehotetaan Suomea noudattamaan kansainvälisiä sopimuksia ja lopettamaan aseiden vienti Ukrainan armeijalle. Lisäksi kirjeessä Suomea kehotetaan luopumaan edustuston mukaan kansainvälisen oikeuden vastaisesta ja hyödyttömästä (Venäjän) pakoterintamasta, jolla ei ole YK:n hyväksyntää.
Suomen Moskovan-suurlähetystö ilmoitti toukokuussa 2015 suomalaisen tahon ilmoittavan toimivansa "Donetskin kansantasavallan edustustona" tai "Donetskin kansantasavallan suurlähetystönä" Helsingissä. Lähetystön mukaan mainittua "Donetskin kansantasavaltaa" ei ole Suomen tunnustamana valtiona olemassa, eikä sillä voi olla suurlähetystöä tai muuta virallista edustustoa Suomessa. Suurähetystön mukaan myöskään YK, EU tai ETYJ eivät tunnusta Itä-Ukrainan separatistisia ryhmiä valtioksi.
Suomalaisen Janus Putkosen rooli on merkittävä Donetskin kansantasavallassa. Aiemmin Suomessa Verkkomedia-nimistä vastamediaa pyörittänyt Putkonen johtaa Donetskissa kapinallisalueen lehdistökeskusta ja uutistoimistoa, jonka kautta kulkevat yhteydet suurten kansainvälisten medioiden ja kapinallisten välillä.