Valvottu pistotila
Valvotut pistotilat tai valvotut huumausaineiden käyttötilat ovat paikkoja, jossa huumeiden käyttäjät voivat käyttää turvallisemmin ja valvotusti pistämällä ja polttamalla tai höyrystämällä käytettäviä huumeita.
Pistohuoneita perustetaan, jotta muuten vaikeasti tavoitettaviin huumeidenkäyttäjiin saataisiin yhteys, heitä voitaisiin ohjata muiden sosiaali- ja terveydenhuollon palveluihin, jotta he saisivat turvallisen ja hygieenisen paikan käytölle, ja jotta voitaisiin vähentää pistosinfenktioita, kuolleisuutta ja julkisissa tiloissa käyttämisestä koituvia haittoja ympäristölle.
Pistotilassa käyttäjälle tarjotaan steriili injektioneula, suolaliuos ja pumpulia sekä sairaanhoitaja valvoo käyttäjiä ja reagoi mahdollisiin myrkytystapauksiin.
1970-luvulta lähtien valvottuja pistotiloja on otettu käyttöön Alankomaissa, Australiassa, Belgiassa, Espanjassa, Kanadassa, Luxemburgissa, Norjassa, Ranskassa, Saksassa, Sveitsissä ja Tanskassa.
Britanniassa alkoi 2013 kansanliike, joka halusi tuoda maahan Tanskan mallin mukaisia valvottuja pistotiloja. Vuonna 2017 Britannian sisäministeriö ilmoitti, että hallitus ei suunittele pistotilojen avaamista, mutta paikallisviranomaiset voivat halutessaan tehdä niin. Ensimmäinen tällainen tila perustettiin Glasgowiin.
Valvotuista pistotiloista on keskusteltu Suomessa 2010-luvulla.
Helsingissä aiheesta tehtiin valtuustoaloite vuonna 2018. Aloite on saanut kannatusta mm. A-klinikka Oy:n johtavalta ylilääkäriltä, jonka mukaan käyttöhuoneiden kautta voitaisiin rakennetaan ihmiselle luottamusta hoitojärjestelmään. Aloitetta on perusteltu myös sillä, että käyttöä saataisiin pois julkisista tiloissa, jossa se aiheuttaa ongelmia ympäristölle.
Turussa aiheesta tehtiin kuntalaisaloite vuonna 2018.
Poliisi vastustaa pistotiloja, koska ne ovat sen mukaan laittomia. Huumausaineiden käyttö on rikos, ja poliisin tulee puuttua siihen. Rikosoikeuden professori Kimmo Nuotion mukaan tässä voitaisiin kuitenkin hyödyntää rikoslain pykälää toimenpiteistä luopumisesta.
Poliisi arvioi että käyttötilojen perustaminen ei merkittävästi vähentäisi huumeidenkäytöstä johtuvaa häiriökäyttäytymistä, koska pistotilojen läheisyyteen tulisivat myös huumeiden myyjät. THL:n mukaan joissakin eurooppalaisissa tutkimuksissa havaittiin pienimuotoista huumekauppaa pistotilojen läheisyydessä, mutta toisaalta todettiin, että pistotilat tyypillisesti sijaitsevat alueilla, joilla huumausaineita muutenkin kaupataan.
Tanskassa poliisi valvoo tilojen lähialueilla tapahtuvaa toimintaa estääkseen huumekauppaa. Kuolemat yliannostuksiin ja käytettyjen ruiskujen määrä kaduilla ovat vähentyneet.
Loppuvuodesta 2018 yhdysvaltalainen RAND Corporation kävi läpi valvottuja pistotiloja koskevat tutkimukset ja sen johtopäätösten mukaan tieteelliset todisteet pistotilojen vaikuttavuudesta ovat laadultaan heikkoja ja lukumääräisesti rajallisia. Suurin osa pistotiloja koskevista tutkimuksesta ovat Vancouverista, Kanadasta ja Sydneystä, Australiasta, mikä heikentää tutkimustulosten yleistettävyyttä. Suurimmassa osassa tutkimuksista ei riittävällä tavalla mitattu pistotilan vaikutuksia ympäristöön ja niissä tutkimuksissa joissa oli pyritty mittaamaan vaikutuksia ympäristöön oli melko heikko metodologia. Vain 9 kvasi-kokeellista tutkimusta 65:stä oli RANDin mukaan joten kuten laadukkaita. Yhdessäkään tutkimuksessa ei tarkasteltu pidentääkö valvottu pistotila mahdollisesti huumeidenkäytön kestoa eikä sitä miten huumeidenkäyttäjät saadaan pistotilojen kautta ohjautumaan hoitoon.