hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Musturinlammi (Ruovesi, Hyyrylä)
Musturinlammi tai myös Mustarinlammi on Pirkanmaalla Ruoveden Hyyrylässä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 3,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee aivan Juupajoen kuntarajan tuntumassa Loukkokankaan ja Saunakankaan välissä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat kangasmetsää, joka on paikoin soistunutta.
Järvi on liitetty mukaan Natura 2000-hankkeessa Musturin vanhojen metsien luonnosuojelualueeseen (FI0341001), jonka pinta-ala on 59 hehtaaria ja jonka pituus on 1,2 kilometriä ja leveys 600 metriä. Metsät muodostuvat luonnontilaisista kuusi- ja mäntymetsistä. Alueelta tavataan liito-orava, metso, palokärki, pohjantikka, pyy, harmaasieppo, hippiäinen, käki, käpytikka, leppälintu, punarinta, puukiipijä, tiltaltti, vihervarpunen, sekä kovakuoriaiset isopehkiäinen ja viitosaatukainen.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Rauhtianojan valuma-alueeseen (35.755) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 155,9 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme metsäsuota viereisiltä soilta. Sen laskuoja lähtee sen länsirannasta ja se virtaa suoraksi kaivettuna ojana itään päin Lakunevalle. Sieltä vedet läpäisevat laajat suoalueet ja päätyvät lopuksi Rauhtianojaan, joka laskee Kopsamoon.
Lakuanjärvi
Lakuanjärvi on Pirkanmaalla Ruoveden Hyyrylässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,6 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee aivan Juupajoen kuntarajan tuntumassa Hyytiälän kohdalla. Alue on kumpuilevaa moreenialuetta, jossa on harvakseltaan haja-asutusta. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja se on metsämaata. Rannalla sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdysteiltä 3441 ja 14313.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Rauhtianojan valuma-alueeseen (35.755) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 162 metriä mpy. Järveen laskee kaksi suo-ojaa samalta suolta. Järven laskuoja lähtee sen etelärannasta ja se laskee johto-ojana Juupajoen Musturinkulmalle, missä se yhtyy Rauhianojaan. Se laskee puolestaan Kopsamoon 11 kilometrin päässä Lakuanjärvestä.
Vuoden 1957 peruskartassa oli järvellä kaksi maatilaa Lakua ja Järvensivu. Niiden pellot ulottuivat järven etelärantaan. Järvelle kaivettiin tai merkittiin laskuoja vasta vuoden 1983 karttaan. Tässä kartassa pellot olivat jo lähes kokonaan metsitettyjä.
Sahrajärvi (järvi Juupajoella)
Sahrajärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Sahrajärvellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 10,1 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Sahajoen laaksosta erkanevassa kalliomurrokseen syntyneessä laaksossa, jota ympäröi eri suunnilla matalat mäet. Kaakossa kohoaa kuitenkin Tuhkurinmäki 55 metrin korkeuteen. Järveä ympäröi monelta suunnalta peltomaat. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat peltoa tai metsämaata. Sen haja-asutus muodostuu viidestä taloudesta, joista kolme ovat maatiloja, sekä kahdesta vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet yhdystieltä 14297, joka yhdistää Kopsamon ja Hirvijärven toisiinsa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa ja kaksi pelto-ojaa. Järven laskuoja lähtee sen pohjoisrannasta ja se yhtyy Sahrakoskella Pylkinjärvestä tulevaan jokeen. Joki yhtyy pian Sahajokeen.
Vuoden 1957 peruskartassa järveä ympäröi lähes kaikissa ilmansuunnissa pellot. Pohjoisrannassa ja lounaispäässä oli vielä ojittamatonta suota. Nämä suot on lähes kaikki otettu viljelyyn vuoden 1977 kartan julkaisuun mennessä. Nykyään on osasta viimeiseksi raivatuista pelloista jätetty pois viljelystä.
Koppelojärvi (järvi Juupajoella)
Koppelojärvi on Pirkanmaalla Juupajoella Koppelojärvellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 8,4 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Sahajoen rinnalla kulkevassa maaston painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja puolet rannoista ovat peltomaata ja loput metsämaata. Sen lähiympäristössä sijaitsee viisi taloutta ja kuusi vapaa-ajan asuntoa. Järven itärantaa seuraa Pirttikankaalle menevä yhdystie 14297.
Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1989 ja 2014. Vedenväri on lievästi ruskeaa ja siihen on liuennut hieman humusta. Veden happamuustaso on lähellä suomalaista luonnonjärvien tasoa ja sen puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Järven valuma-alue on karua metsämaastoa, mutta järven lähiympäristössä on runsaasti peltomaita ja haja-asutusta, joten kuormituspaine ravinteiden suhteen on suuri. Siitä huolimatta ravinnepitoisuudet ovat vain lievästi koholla. Kokonaisfosforipitoisuus on ollut molemmilla mittauskerroilla keskimäärin 21 mikrogrammaa litrassa vettä, mikä on tavallinen määrä lievästi reheville järville. Kesäkaudella ja kevättalvella alkaa järven happipitoisuudet alusvedessä heikentyä. Lämpötilakerrostuneessa vedessä saattaa happivajetta esiintyä on yli viiden metrin syvyydessä. Kerrostuneiskauden lopulla voi järven pohja olla täysin hapettomassa tilassa. Järven happitalous on tyydyttävällä tasolla, mutta saattaa vajota välttävälle tasolle. Veden hygieninen tila on erinomainen, joten järvi soveltuu muuten virkistyskäyttöön hyvin.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,1 metriä mpy. Siihen laskee lännestä metsäoja. Sen oma laskuoja lähtee ensin eteläiseen suuntaan, mutta se kääntyy peltoaukealla kohti koillista ja yhtyy siellä Sahajokeen.
Pylkinjärvi
Pylkinjärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Pylkissä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 19,5 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee koillis-lounas-suuntaisessa kalliomurroksessa sijaitsevassa painaumassa. Järven kaakkoisrannat ovat Kuusimäen ja Jokelanvuoren rinteitä. Mäen kohoavat vastaavasti yli 50 ja 80 metrin korkeuteen. Järven pohjois- ja länsipuoli on Pylkin kylän peltoaukeaa, jota reunustaa kauempana sijaitsevat Piilamminvuori ja Moisionvuori. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi peltomaata ja metsämaata. Järvellä sen haja-asutus muodostuu kahdeksasta taloudesta ja rannoilla sijaitsevista kahdesta vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet yhdysteiltä 14298 ja 14299.
Järven vedenlaatua on tutkittu 18.1.1989 vain kerran, mutta sen vedenlaatua voidaan arvioiden yläpuolisen Hirvijärven vedenlaadun perusteella. Saahan järvi suuren osan vedestään Pajujokea pitkin sieltä. Pylkinjärven valuma-alue on laaja ja se on metsävaltaista. Valuma-alueela on vain vähän peltomaata. Järven vedenväri on keskiruskeaa, sen vesi on lievästi humuspitoista ja sen ravinnetaso on karun ja lievästi rehevöityneen järvien tasoilla. Veden happamuustaso on metsäjärvien normaalia tasoa. Sekä järven vedenlaatu että sen virkistyskäyttökelpoisuus ovat hyvää tasoa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,2 metriä mpy. Järven koillisrantaan laskee metsäoja Hallakorven takaa ja pelto-ojien johto-oja peltoaukealta. Merkittävin vesilähde on kuitenkin Hirvijärvestä laskeva ja kilometrin mittainen Pajujoki, joka laskee järven itärantaan. Järven oma laskuoja lähtee sen lounaispäästä ja se yhtyy 1,4 kilometrin päässä Sahajokeen. Laskuojoelle tulee pudotusta 10 metriä. Laskujokeen on rakennettu Sahrakoskeen pato, joka on nostanut taakseen patoaltaan ja padon lähelle yhtyy jokeen Sahrajärven laskuoja.
Vuoden 1957 peruskartassa on kulmakunnan peltoala suurempi kuin nykyään. Esimerkiksi Pajujoen varret ovat olleet peltomaata, jotka metsitettiin jo vuoden 1979 karttaan mennessä.
Rautalammi (Juupajoki)
Rautalammi , eli aikaisemmin myös Hautalammi , on Pirkanmaalla Juupajoen Petääjärvellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 6,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee kallioisten mäkien välisessä painaumassa. Monien mäkien rinteet laskevat järven rantaan. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata tai suon reunustamaa peltomaata. Järven ympäristön haja-asutuksen muodostaa maatila ja kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie Petääjärveltä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,0 metriä mpy. Rautalammi on läpivirtausjärvi, joka saa pääosan vedestään Vähän Petääjärven ja Hirvijärven välisestä Luhtaanjoesta.
Vuoden 1957 peruskartassa maatiloja oli vielä kaksi, mutta toinen lopetti viljelyn vuoteen 1977 mennessä. Järven vapaa-ajan asunnot on rakennettu vasta vuoden 1986 kartan jälkeen.
Niskasjärvi
Niskasjärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Kopsamon lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Muhujärven länsipuolella Lauttasen vieressä pienten mäkien välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelärannlla on vapaa-ajan asunto. Sinne tulee tie Sahrajärveltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,4 metriä mpy. Järveen ei tule muualta ojia ja sen laskuoja laskee Lauttaseen. Ojalla on pudotusta 0,8 metriä. Vesireitti jatkuu Muhujärveen ja edelleen Sahajokeen.
Vuoden 1957 peruskartassa järven rannassa oli maatila, jonka pellot ulettuivat molemmille järven rannoille. Vuoden 1977 kartassa oli pellot jo metsitetty.
Lauttanen (Juupajoki)
Lauttanen eli Lauttasjärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Kopsamossa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 11,6 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se on C-kirjaimen muotoinen metsäjärvi, jonka itäosa muodostaa 280 metriä pitkän lahden. Järven ympärillä kohoavat jyrkkärinteiset mäet Lahdenvuori, Talasmäki, Mettisianmäki ja eteläinen kartassa nimeämätön mäki. Viimeksi mainitulla mäellä on järven puolella jyrkänteet. Lahdenvuori, jota kutsutaan myös Muhuvuoreksi, kohoaa 40 metrin korkeuteen järven rannasta. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Se rannoilla on kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Sahrajärveltä ja Petääjärveltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,6 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi metsäojaa. Ojista yksi on Niskasjärven laskuoja ja toinen Mustijärvensuon luontainen oja. Suon keskellä sijaitsee Mustijärven suojärvi. Järven itäiseltä lahdelta lähtee laskuoja, joka laskee Vaippasen kautta Muhujärven Muhulahteen 800 metrin päähän. Ojalle tulee pudotusta 6,5 metriä. Vesireitti jatkuu alaspäin päätyen Sahajokeen.
Vuoden 1957 peruskartassa järvi oli asuttu. Niskasjärven eteläpuolella kannaksella sijaitsi maatila, jonka pellot ylettyivät kummallekin rannalle. Myös laskuojan molemmilla rannoilla oli toisen maatilan peltoaj. Seuraavassa vuoden 1977 kartassa pellot oli metsitetty. Järven vapaa-ajan asunnot on rakennettu pääasiassa 1980-luvun jälkeen.
Pieni Valkeajärvi (Juupajoki)
Pieni Valkeajärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Petääjärvellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella kahden toisiaan risteävän kalliomurroksen kohdalla sijaitsevassa painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven vierestä kulkee Petääjärveltä tuleva metsätie, joka haarautuu täällä kulkemaan Ison Välkeajärven ympäri sen kummaltakin puolelta.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,6 metriä mpy. Siihen on johdettu metsäoja luoteesta, mutta pääosan vedestään se saa sekä Ison Valkeajärven laskuojasta että etelästä siihen laskevasta Heinäojasta. Heinäoja saa alkuunsa kahden kilometrin päässä Vähästä Heinäjärvestä ja Isosta Heinäjärvestä. Järven oma lasku-uomaa kutsutaan Valkeajoeksi ja se laskee Vähään Petääjärveen. Joelle tulee pudotusta 2,2 metriä.
Vuoden 1958 peruskartassa järven pohjoispuolella sijaitsi pieni peltopalsta, joka oli metsitetty seuraavassa vuoden 1977 kartassa. Sen nimi lausuttiin tuolloin ”Pieni Valkeejärvi”. Isolla Valkeajärvellä sijainneelle maatilalle kulki kärrypolku järven pohjoispuolelta. vasta vuoden 1986 karttaan oli painettu varaumat tuleville metsäautoteille.
Kalettomanjärvi (Juupajoki)
Kalettomanjärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Petääjärvellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven länsirannalla sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne tulee metsäautotie Petääjärveltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,9 metriä mpy. Viereinen suo on ojitettu ja järveen on johdettu kolme ojaa. Nämä oja toimivat samalla laskuojina ja virtaavat suon jälkeen pohjoiseen, missä ojat yhtyvät Heinäojaan. Se laskee Pieneen Valkeajärveen ja Valkeajoen jälkeen Vähään Petääjärveen, jonka vesireitti päätyy lopulta Sahajokeen.
Vuoden 1958 peruskartassa oli ”Kaletonjärvi” ojittamattoman suon äärellä autiona, mutta vuoden 1977 kartassa oli siihen johdettu kaksi ojaa ja länsirannalle rakennettu mökki. Samalla oli maatilojen välinen polku parannettu maantieksi.
Iso Heinäjärvi (Orivesi)
Iso Heinäjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Maunuksen lähellä ja vähän Juupajoen Petääjärven puolella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 16,3 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä soistuneessa painaumassa. Järven lounaispuolella kohoaa Talaanvuori 20 metrin korkeuteen. Järven länsirannassa on matala soistunut niemi, jonka suojaan jää Talaanlahti. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja kaikki se rannat ovat soistunutta rämesuota. Talaanlahdella on vapaa-ajan asunto ja kaksi muuta sijaitsevat maatilojen yhteydessä. Maatilalla on pysyvää asutusta. Sinne tulee tie Petääjärveltä. Myös itärantaan on rakennettu metsätie.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,1 metriä mpy. Järveen on johdettu Heinäsuolta sen ja Kaakkolampien kuivatusvedet ja järven eteläpäähän on aina laskenut Niemijärveltä ja Pieneltä Niemijärveltä laskuoja. Tähän ojaan on johdettu Ahvensuon ja ympäristön muutkin metsäojat. Järven pohjoispäässä sijaitsee järven oma laskuoja, joka yhtyy pian Vähän Heinäjärven laskuojaan muodostaen Heinäoja. Heinäoja virtaa Pieneen Valkeajärveen, jonka laskujoki Valkeajoki laskee Vähään Petääjärveen. Vesireitti kulkee tämän jälkeen mutkien kautta Sahajokeen.
Vuoden 1958 peruskartassa sijaitsee järven pohjoisosan molemmilla puolilla maatilat. Myös Niemijärven laskuojan varressa sijaitsee tila. Ensimmäisessä peruskartassa ei järven rantasoita oltu ojitettu, mutta 1977 kartassa oli Heinäsuo ojiettu tiheästi. Samassa kartassa oli toisen maatilan peltopalsta metsitetty. Vain Juupajoen puoleista tilaa viljellään edelleen.
Vähä Heinäjärvi (Orivesi)
Vähä Heinäjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Ristijärven lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 9,1 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien viereisessä painaumassa. Sen itäpuolella kohoaa kallioinen Saunavuori 40 metrin korkeuteen, mutta muut rannat ovat alavaa metsämaata. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja järvi on melko selväpiirteinen järvi. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata tai suomaata. Lounaispuolella Ison Heinäjärven väliin jäävällä kannaksella sijaitsee entinen maatila, jossa on nykyään vapaa-ajan asunto. Sinne tulee metsätie Petääjärveltä. Järven itärantaan saapuu metsäautotie Maunuksesta.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,0 metriä mpy. Siihen laskee kaksi luontaista ojaa. Pohjoisrantaan tulee Kartiskajärven ja itärantaan Naurisjärven laskuoja. Heinäjärven laskuoja on Heinäoja, joka lähtee järven länsipäästä. Siihen yhtyy alempana myös Ison Heinäjärven laskuoja. Heinäoja laskee kahden kilometrin päässä Pieneen Valkeajärveen, josta vesireitti jatkaa Valkeajokena Vähään Petääjärveen ja josta vesireitti jatkaa päätyen lopulta Sahajokeen.
Vuoden 1958 peruskartassa lounaisranna lähellä sijainnut maatila oli jo viljelyssä. Osa sen pelloista metsitettiin ennen vuoden 1977 kartan julkaisua, mutta nykyään peltoja ei enää ole.
Naurisjärvi
Naurisjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Ristijärven lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 7,6 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Sen pohjoispuolella on yli 30 metriä korkea kalliomäkialue, jonka läntistä osaa kutsutaan Saunavuoreksi. Järven eteläpuolella on vielä yksi yli 40 metriä korkea kalliomäki. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven länsirannat ohittaa ylärinteillä metsäautotie, joka lähtee Maunuksesta. Saman tien itäinen haara jää järven kaakkoispuolelle.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,2 metriä mpy. Siihen on johdettu kaakosta metsäoja, jonka valuma-alueella sijaitsee Kankijärvi. Sen pohjoispuolen Jussijärven laskuoja päättyy metsään Naurisjärven puoleiseen rinteeseen. Järven oma laskuoja lähtee sen lounaispäästä ja se laskee Saunavuoren juurelta Vähään Heinäjärveen. Vesireitti jatkuu Heinäojaa pitkin Vähään petääjärveen, jonka vedet päätyvät lopulta Sahajokeen.
Vuoden 1986 peruskartassa on enimmäistä kertaa näkyvissä varaumat tuleville metsäteille. Ensimmäinen tie päättyi näköjään järven kaakkoispuolelle. Ennen sitä oli järvi saanut olla melko tavalla luonnontilassa.
Jussijärvi (Orivesi)
Jussijärvi on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Maunuksen lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven länsipuolelle tulee metsäautotie ja pohjoispuolen ohittaa toinen metsäautotie Äväntäjärveltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143 metriä mpy. Järveen ei tule ojia ja sillä on lyhyt laskuoja viereiseen painanteeseen.
Iso Ellijärvi
Iso Ellijärvi , tai pelkästään Ellijärvi , on Pirkanmaalla Oriveden Maunuksessa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kallioisella ja mäkisellä ylängöllä Maunuksen luoteispuolella mäkien välisessä soistuneessa painauksessa. Se lähellä sijaitsee avosuon keskellä Pieni Ellijärvi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Äväntäjärveltä tulevat metsäautotie kiertää järveä sen itäpuolelta ja Maunukseltä alkava tie sen lounaispuolelta.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,6 metriä mpy. Suon metsänrajaa seuraava kuivatusoja on yhdistetty järveen kolmessa kohtaa. Etelärannasta alkava suo-oja on kaivettu alarinteeseen, josta oja jatkaa epävrmana kohti kaakossa sijaitsevaa Äväntäjärveä. Toinen vesireitti kolkee kohti Niemijärveä ja myöhemmin Isoa Heinäjärveä.
Vuoden 1958 peruskartassa ei järvien ympärillä olevia soita oltu vielä ojitettu, mutta vuoden 1977 kartassa oli jo kaikki nykyiset ojat piirrettynä. Ellijärvet vaikuttavat sen mukaan kuuluvan Sahajoen valuma-alueeseen (35.756).
Niemijärvi (Orivesi)
Niemijärvi on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Maunuksen lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Mäet muodostavat järvelle paljon niemiä ja lahtia, mutta järvenselän rikkoo lopuksi kaksi suurehkoa saarta. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Suurin saari on 200 metriä pitkä ja 70 metriä leveä. Saaressa on vuokramökki. Pisin lahti työntyy pohjoiseen ja se on 600 metriä pitkä, vaikka sen suurin leveys on vain 100 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle tulee metsäteitä usealla haaralla ja tie alkaa Maunuksesta. Järvi on autio, mutta sen rannoilla on kuusi vuokrattavaa mökkiä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,0 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama metsäoja. Etelästä siihen tulee ojitetun metsäalueen oja ja ojan valuma-alueella sijaitsevat pienet Lummijärvet. Järven oma laskuoja lähtee länsirannasta ja se laskee Pienen Niemijärven läpi Ahvensuolle, missä se yhtyy pohjoisessa Isoon Heinäjärveen laskevaan suo-ojaan. Isosta Heinäjärvestä vesireitti jatkaa Heinäojan ja Valkeajoen kautta Vähään Petääjärveen, jonka kuuluu Sahajoen valuma-alueeseen.
Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1989 ja 1997. Järven pienellä valuma-alueella on metsämaata ja pieniä soita. Maaperä on karua kalliomaata, jossa on välissä moreenimaata. Koska haja-asutusta ei siellä ole ja ainoat mökit ovat vuokrakäytössä, on ravinnekuormituksen paine vähäinen. Alueen metsä- ja suovaltaisuudesta johtuu, että vedenväri on lievästi ruskeaa. Vesi on lisäksi kirkasta ja siinä on vain vähän humusta. Järven vesi on hapanta ja sen happamuustaso on selvästi alle pH 6,0, mikä haittaa esimerkiksi rapujen ja joidenkin kalojen lisääntymistä. Lisäksi puskurikyky happamoitumista vastaan on heikko, joten veden pH-arvo voi vaihdella. Ravinteiden määrät ovat alhaiset ja ne ovat karujen järvien tasolla. Kokonaisfosforipitoisuudet ovat vaihdelleet 6–8 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l). Kokonaistyppipitoisuudet ovat olleet 250–360 μg/l. Happipitoisuudet ovat olleet hyvät. Järven vesi on virkistyskäyttöä varten erittäin hyvä.
Vuoden 1958 peruskartassa järvelle oli merkitty kaksi laskuojaa. Toinen oja laski itäpäästä kohti itää. Järvi on ollut tiettömän taipaleen takainen metsäjärvi vuoden 1986 karttaan asti, jossa metsäteille on piirretty varaukset. Teiden rakentamisen jälkeen ovat seudulle ilmaantuneet vuokramökit.
Iso Ahvenjärvi (Orivesi, Talviainen)
Iso Ahvenjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Talviaisten lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Ahvenvuoren juurella sen itäpuolella olevalla Ahvensuolla. Saman suon toisella reunalla sijaitsee Pieni Ahvenjärvi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Järven rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen on ojitettua rämesuota.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,8 metriä mpy. Järveen on johdettu kymmenen suo-ojaa, joista yksi tuo Pienen Ahvenjärven vesiä. Järven laskuoja on yksi suo-ojista, joka lähtee järven itärannasta. Suon kuivatusvedet on johdettu Ahvensuon itäpäähän, josta ne kääntyvät pohjoiseen ja laskevat Isoon Heinäjärveen. Vesireitti jatkaa Heinäojan ja Vähän Petääjärven kautta Luhtaanjokeen ja lopulta mutkien kautta Sahajokeen.
Vuoden 1957 peruskartassa Ahvensuo oli ojittamaton suo, jonne eivät läheisten maatilojen toimet vaikuttaneet. Kuitenkin vuoden 1977 kartassa suolla oli kaivettu kaikki nykyiset suo-ojat. Samassa kartassa näkyy, että viereisen maatilan kaikki pellot ovat metsitettyjä.
Kartiskajärvi (Orivesi, Maunus)
Kartiskajärvi on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Maunuksessa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 10,0 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Järvi on V-kirjaimen muotoinen eli sillä on kaksi lahtimaista uloketta. Etelärannat ovat muita rantoja jyrkemmät ja siellä kaksi yli 25 metristä jyrkännettä putoaa suoraan veteen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat osittain soistunutta metsämaata. Vähältä Heinäjärveltä tulee järven eteläpuolelle metsäautotie.
Järvellä on pieni valuma-alue, joka on mäkien välissä olevien soiden pirstomaa karua lähes autiota metsämaata. Järven vettä on tutkittu kerran alkutalvella 1989. Sen mukaan järven vesi on kirkasta ja sen humuspitoisuus on pieni. Valuma-alueen metsävaltaisuuden takia vedenväri on lievästi ruskean sävyistä. Veden happamuustaso on noin pH 6,0, joka on esimerkiksi ravuille kriittinen raja. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on heikko ja järveen tulevien vesien happamuustaso vaikuttaa järven happamuuten suuresti. Järvi on oligotrofinen järvi, jonka ravinnepitoisuudet ovat alhaiset. Kokonaisfosforipitoisuus oli 9 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l) ja kokonaistyppipitoisuus 480 µg/l. Vaikka järven happitilanne onkin hyvä, vaikuttaa veden happamuustaso sen kalaisuuteen heikentävästi. Kartiskajärven vedenlaatu on virkistyskäyttöä ajatellen erittäin hyvä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,0 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme metsäojaa, jotka tuovat myös Haukijärven ja Kotarijärven vesiä. Oma laskuoja lähtee sen lounaispäästä ja se laskee 140 metrin päässä Vähään Heinäjärveen. Tämän järven laskuoja yhtyy Heinäojaan, joka laskee Pienen Valkeajärven kautta Vähään Petääjärveen. Vesireitti päätyy lopulta Sahajokeen.
Kotarijärvi
Kotarijärvi on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Ristijärven lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Painauman rinteet laskevat järven rannoille asti ja rinteiden korkeusero on toistakymmentä metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järven lähelle pääsee metsäautotietä pitkin Petääjärveltä ja Ristijärveltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,8 metriä mpy. Siihen on jodettu vain rantasuon ojia ja sen laskuoja laskee 200 metrin päässä Kartiskajärveen.
Haukijärvi (Orivesi, Maunus)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Ristijärven lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen ja Längelmäen pohjoispuolen mäkisellä ylänköalueella olevassa painanteessa. Sen kolmella eri sivulla kohoaa korkeat mäet. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven eteläpuolelle mäelle tulee metsäautotie yhdystieltä 14299.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,7 metriä mpy. Järveen laskee Ahvenjärven laskuoja ja sen oma laskuoja lähtee vastarannasta kohti länttä ja laskee Kartiskajärven kautta Heinäojaan, joka laskee Vähään Petääjärveen.
Syväjärvi (Orivesi, Ristijärvi)
Syväjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Ristijärven lähellä sijaitseva järvi. Järvi vaikuttaa kartan mukaan olevan umpijärvi.
Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella. Järvi on muodostunut korkean mäen lakialueella sijaitsevaan painaumaan. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven pohjoisrannalle on rakennettu vapaa-ajan asunto. Sinne tulee metsäautotie Ristijärveltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 184,0 metriä mpy. Järveen ei tule eikä siitä lähde ojia, joten se näyttäisi olevan umpijärvi. Kuitenkin sadanta lisää siihen vettä, joka painuu todennäköisesti pohjaveteen tai valuu alarinteeseen ja päätyy ojien kautta Ahvenjärveen.
Mustijärvi (Juupajoki, Kopsamo)
Mustijärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Petääjärvellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 8,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Sitä ympäröi eri suunnilta pienet jyrkkärinteiset mäet. Selvin mäki on sen koillispuolella sijaitseva Mustijärvenvuori. Se kohoaa yli 40 metrin korkeuteen ja se näkyy järvelle, vaikka se ei kohoakkaan aivan rannasta. Korkein ja suurin Markunvuori sijaitsee kuitenkin järven luoteispuolella. Sen rinteet alkavat nousta rannasta ja ne kohoavat heti 50 metrin korkuteen. Vuori on kauempana vieläkin korkeampi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle tulee tie Petääjärveltä, ja se ohittaa järven seuraten sen länsirantaa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,1 metriä mpy. Siihen on johdettu eteläpuolelta suon kuivatusojia. Järven oma laskuoja lähtee luoteispäästä kohti pohjoista, missä se laskee Tukkivuoren ja Markunvuoren välistä laaksoa myöten 780 metrin päässä sijaitsevaan Muhujärven Tukkilahteen. Ojalle tulee pudotusta 11,0 metriä.
Vuoden 1958 peruskartassa järven nimi oli kirjoitettuna ”Mustajärvi”. Se oli silloinkin asumaton ja järvelle tuli ainoastaan Ison Valkeajärven maatilalta polku, joka jatkui laskuojan viertä Muhujärven Tukkilahteen. Vasta vuoden 1986 peruskartassa on ensimmäiset metsätievaraukset piirretty näkyviin. Yksi tie ohitti järven länsirannan.
Lamminjärvi (Juupajoki, Hirvijärvi)
Lamminjärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Hirvijärvellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee viereisen Hirvijärven suuntaisella jatkeella samassa maaston painaumassa. Järvet erottaa toisistaan 170 metriä leveä kannas. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja sen haja-asutus muodostuu viidestä taloudesta, joista kaksi ovat maatiloja, ja voidaan katsoa kuuluvan Hirvijärven kylään. Rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä. Lamminjärven rannat ovat enimmäksen peltomaata, mutta kahdessa kohtaa rannat ovat metsämaata. Järven pohjoisosassa maatilan viljelmät ovat puutarhaa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,2 metriä mpy. Järveen laskee metsäoja Lauttastenjärvestä, johon yhtyy etelästä ojitetun Kaakkosuon ja Kaakkosjärven kuivatusvedet. Lamminjärven laskuoja laskee kannaksen yli Hirvijärveen. Ojalle tulee pudotusta 0,6 metriä.
Vuoden 1958 peruskartassa järven ympäristössä oli laajemmat peltoalueet, jotka kiersivät lähes koko järven. Osa pelloista on myöhemmin metsitetty.
Rassinjärvi
Rassinjärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Hulippaalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 8,9 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Hulippaan eteläpuolella Rassinojan laaksossa Hakalanmäen rinteessä olevassa painaumassa. Sen pohjoisrannat ovat Hakalanmäen rinteitä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat etelässä suomaata, mutta muualla metsämaata. Itärannassa on kuitenkin peltoa ja järven lähellä onkin kaksi maatilaa sekä yksi vapaa-ajan asunto. Niille tulee tiet Hirvijärven ja Hulippaan väliseltä kylätieltä.
Rassinjärvi on läpivirtausjärvi, jonka vedenlaatu riippuu yläpuolisen valuma-alueen tilasta ja alueen sadannan määristä suuresti. Siihen laskee Väihijärvestä ja Suinun-Väihistä tulevat vedet, joilla on laaja valuma-alue. Järven vedenlaatua on tutkittu vain kerran 16.1.1991. Tutkimuksien mukaan sen vedenväri on ruskea ja sen humuspitoisuus on korkea. Veden happamuustaso on metsäjärville normaalilla tasolla ja sen ravinnetaso on lievästi rehevöityneellä tasolla. Järven vedenlaatu on siten hyvä ja järven virkistyskelpoisuus on myös hyvä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,4 metriä mpy. Järven läpi virtaa Väihijärven ja Hulippaan välinen laskuoja. Tulo-oja Väikkisuonoja virtaa kolmen kilometrin matkan Väikkisuon läpi ja laskee järven kaakkoiskulmaan. Laskuoja Rassinoja laskee 1,3 kilometrin päässä Hulippaaseen. Ojalle tulee pudotusta 0,4 metriä.
Vuoden 1957 peruskartassa oli jokapuolella järven ympärillä peltoja ja alueen rakennuskanta oli lukuista. Ne muodostivat kolme maatilaa, joille ei tullut vielä maantietä. Sellainen näkyy vasta vuoden 1964 kartassa. Peltojen määrä on vähentynyt vuoden 1988 kartan julkaisun jälkeen puolella.
Pikku-Liesi
Pikku-Liesi on Pirkanmaalla Juupajoen Hulippaassa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 5,9 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Hulippaan ja Iso-Liesin yhdistävässä laaksossa. Laakso jää Tuulenhuhdanmäen ja Pahavuoren väliin ja lampi sijaitsee laaksossa Hulippaan puoleisessa osassa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata tai peltomaata. Sen pohjoisranalla sijaitsee kaksi maatilaa ja kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niiden ohi kulkee yhdystie 3421.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy. Lampeen on johdettu metsäoja ja pääosan vedestään se saa Iso-Liesin laskuojasta. Lammen oma laskuoja laskee 350 metrin päässä Hulippaan Liesinpäähän. Ojalle tulee pudotusta 3,9 metriä.
Vuoden 1957 peruskartassa oli lammen pohjoispuolella enemmän peltomaata ja useampia maatiloja kuin siellä on nykyään.
Hauinvetämä
Hauinvetämä on Pirkanmaalla Juupajoen Hulippaalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 18,3 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Hulippaan pohjoispuolella Hauinvetämänsuolla. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka on pieni luoto. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa suomaata. Luoteisrannassa sijaitsee yksi talous ja kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet kantatieltä 58 ja yhdystieltä 3421.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,1 metriä mpy. Järven itärantaan laskee Hauinveteämnoja, joka tuo Hauinveteämänsuon kuivatusvedet yhdessä Vähä-Särkijärven vesien kanssa. Pohjoisen suunnasta laskee laajan suon kuivatusvesien johto-oja, joka lähtee Lahdensärki nimisestä järvestä. Länsirantaan laskee vuorostaan Isosuon itälaidan kuivatusojat. Tähän suuntaan laskevat todennäköisesti myös Kaksoslammien vedet. Järven laskujoki mutkittelee suolla ja metsässä laskien Iso-Liesin länsirantaan.
Vuoden 1957 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin ”Hauenvetemä”. Sen rannalla sijaitsi pieni maatila peltoineen, jonne tuli metsätie Särkijärveltä. Suolla oli vain kaksi ojaa, jotka oli johdettu järveen. Järven laskuoja virtasi luontaisen oloisena. Maatilan pellot ovat metsitettyjä vuoden 1979 kartassa ja vuoden 1988 kartassa oli merkitty tievarauksia. Järvelle rakennettiin pian tämän jälkeen mökkejä pohjoisrantaan..
Lahdensärki
Lahdensärki on Keski-Suomessa pääasiassa Jämsän puolella Kolonkulmalla, mutta hieman myös Juupajoen puolella, sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se on suojärvi, joka sijaitsee ojitetun suonsa kaakkoisreunalla. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat suomaata. Järvellä ei ole asusta eikä sille tule teitä. Juupajoen puolelinenraja ylittää järven eteläpään lahden hiuksenhienosti.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,1 metriä mpy. Suon ojia on johdettu järveen ja ne toimivat järven laskuojina. Ojat johtavat lopulta Hauinvetämään.
Vuoden 1964 peruskartassa suo oli vielä ojittamatta, mutta järvien välille oli kaivettu yksi yhdysoja. Vuoden 1979 kartassa koko suo oli ojitettu tiheästi.
Vähä-Särkinen
Vähä-Särkinen on Keski-Suomessa Jämsän Kolonkulmalla sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Särkijärven länsipuolella Vähän-Särkisen mäen alapuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Järven pohjoisrannat ohittaa Kolonkulmalta tuleva metsäautotie.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,9 metriä mpy. Sekä pohjois- että etelärannoille on johdettu ympäristöstä metsäojat. Särkisen laskuoja on Hauinvetämänoja, joka lähtee sen länsipäästä. Oja on Hauinvetämänsuon johto-oja, joka laskee 1,3 kilometrin päähän Hauinvetämään. Vesireitti jatkaa vielä Iso-Liesiin.
Musta-Kylliö
Musta-Kylliö on Keski-Suomessa Jämsässä Tulippaan lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Mellikkamäen ja Kiviahonmäen välisessä kalliomurroksessa ja sen seuralaisia on kolme muutakin Kylliö-vesistöä. Sen etelä- ja pohjoispuolilla kohoavat loivat rinteet ylöspäin yli 10 metrin korkeuteen. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja se rannat ovat soistuvaa metsämaata. Lammen ohittaa alarinteessä yhdystieltä 3421, joka vie kulkijan Kolonkulmalle.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,7 metriä mpy. Ympäröivästä soistuvasta metsästä on lampeen johdettu kuivatusojia. Erityisesti Iso-Kylliöstä tuleva laskuoja tuo eniten vettä. Lammen oma laskuoja laskee 850 metrin päässä Konivuoren kohdlla Iso-Liesiin.
Vasta vuoden 1979 peruskartassa näkyy, kuinka järveen on johdettu ympäristön kuivatusojia. Silloin näkyy myös ohittava tie.
Iso-Kylliö
Iso-Kylliö on Keski-Suomessa Jämsässä Hulipaksen lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 8,1 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Mellikkamäen ja Kiviahonmäen välisessä kalliomurroksessa ja sen seuralaisia on kolme muutakin Kylliö-vesistöä. Järven etelärannat kohoavat yli 20 metriä järven yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lähimmät tiet ovat mäkien päällä kulkevia metsäautoteitä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,9 metriä mpy. Siihen laskee kaksi metsäojaa ja Ylimmäinen-Kylliöstä sen luontainen laskuoja. Iso-Kylliön laskuoja laskee ensin Musta-Kylliöön ja sitten Iso-Liesiin. Vesireitti jatkuu sitten Pikku-Liesin ja Hulipaksen kautta Sahajokeen.
Vuoden 1958 peruskartassa järvi oli luonnonmukaisessa tilassa ja sen läpi virtasi luonnollinen puro. Vuoden 1979 kartassa siihen on johdettu lyhyitä metsäojia, mutta järvi on edelleen autio.
Ylimmäinen-Kylliö
Ylimmäinen-Kylliö , joka kirjoitetaan myös Ylimmäinen Kylliö , on Keski-Suomessa Jämsässä Tulippaan lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on metsäjärvi, joka sijaitsee Mellikkamäen ja Kiviahonmäen välisessä kalliomurroksessa ja jonka seuralaisina on kolme muutakin Kylliö-vesistöä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Sinne tulee tie Kolonkulmalta lähtevältä tieltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,0 metriä mpy. Siihen on johdettu yksi lyhyt metsäoja. Järven laskuoja lähtee sen länsipäästä ja se laskee heti Iso-Kylliöön. Ojalla on pudotusta noin 10 senttimetriä. Vesireitti jatkuu Musta-Kylliön kautta Iso-Liesiin.
Rimminlammi (Juupajoki)
Rimminlammi on Pirkanmaalla Juupajoen Hulippaalla sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Tuulenhuhdanmäen ja viereisen Venäläläisvuoren alarinteillä Iso-Liesin Kiviniemen takana olevassa loivassa painaumassa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Alueella toimiva Juupavaaran talviurheilukeskus ja siihen liittyvät vapaa-ajan asunnot muodostavat haja-asutusalueen ainoat taloudet. Niille tulee tiet yhdystieltä 3421.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,7 metriä mpy.
Vuoden 1957 peruskartassa lammen alarinteillä sijaitsi yhtenäinen peltoalue, jotka ulottuivat rantaan asti. Järven laskuoja kävi ennen Iso-Liesin Rimminlahteen joutumistaan Lettolammiin, joka oli nykyistä pienempi suolampi. Läntinen maatilan lopetettua toimintansa lammen rantapellot metsitettiin. Talviurheilukeskus ja siihen liittyvät vapaa-ajan asutus tulivat alueelle 1990-luvun alussa.
Pirttijärvi (Juupajoki)
Pirttijärvi on Pirkanmaalla Juupajoella Lylyn kylän lähellä Pirttikankaalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 8,1 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Ylä-Lylyjärveltä etelään jatkuvan Pirunvuoren jatkeen eli Pirttikankaanvuoren ja itäpuolella sijaitsevan Pirttikankaan kangasmaaston välissä. Järven pohjoisrannat ovat jyrkemmät kuin sen etelärannat. Koillisrannassa ollut mäki on kaivettu pois soranotossa. Järven ympäristössä sijaitsee pieniä peltopalstoja. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen etelärannat ovat suomaata. Järveä ympäröivä haja-asutus muodostuu kymmenestä taloudesta ja neljästä vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet yhdysteiltä 14293 ja 14297. Järven itärannassa sijaitsee uimaranta ja itäpuolelta kulkee Tampere–Haapamäki-rautatie.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,9 metriä mpy. Järveen on johdettu suo-ojia eteläpuolen suolta ja sen laskuoja virtaa sen pohjoisrannasta kohti koillista ja Ala-Lylyjärveä.
Vuoden 1957 peruskartassa näkyy Pirttikankaan kylän olleen nykyistä vireämpi. Järven lähelle on merkitty kauppa ja jokin laitos. Peltomaita sijaitsi rantojen äärellä nykyistä enemmin. Rautatiestä haarautuu kolme haararataa soranottokuopille. Eteläinen suo oli ojittamaton vielä vuoden 1964 kartassa, mutta seuraavassa 1979 kartassa ne oli kaivettu nykyisenlaisiksi.