hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Avauslammit
Avauslammit ovat Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitsevat kolme lampea.
Suurimman lammen pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. 
Ne sijaitsevat Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Lammet sijaitsevat maaston painaumissa, joiden rinteet ovat jyrkkäpiirteiset . Kaartjärvi sijaitsee lammista alle 100 metrin päässä. Suurimman lammen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja lampien rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13623.
Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Kaartjärven valuma-alueeseen lammet kuuluvat. Lampien vedenpinnan korkeus on 116,8 metriä mpy., mikä on sama kuin läheisellä Sarvilammillakin. Tämä lienee alueella pohjaveden taso. Eteläiseen lampeen tulee Avauksenmäen luota yksi oja tekolammelta. Vanhoissa peruskartoissa tekolammen paikalla on ollut pieni pelto. Kaksi suurinta lampea ovat yhteydessä toisiinsa, mutta kolmas on umpilampi.
Sarvilammi (Loppi)
Sarvilammi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän Pernunnummen ympäristössä Kaartjärven eteläpuolella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Kaartjärven eteläpuolelta kulkee Tammelan ja Räyskälän läpi harjujakso, jonka painaumassa lampi sijaitsee . Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu noin 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13623, joka vie Räyskälään.
Sarvilampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,8 metriä mpy. Lampi on tulo- ja laskuojaton ja siksi myös umpilampi.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa se on nimetty, mutta siinä se on autio metsälampi. Vasta vuoden 1979 peruskartassa sen rannoille ilmaantui kuusi mökkiä yhdellä kertaa. Niille tuli tiet yhdystieltä tai Sarvilamminkalliolla kulkevalta tieltä.
Parkuva
Parkuva on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 7,2 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen ranta mutkittelee voimakkaasti. Järven koillisosassa on suuri niemi, jonka kainaloihin jää lahdet. Rannoille on rakennettu kahdeksan mökkiä, joille tulee tiet yhdystieltä 13623 joko välillisesti tai suoraan.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,2 metriä mpy. Järvellä on kaksi lyhyttä ojaa, joista toinen on Siltastenlammin laskuoja. Järven oma laskuoja laskee 40 metrin mittaisena tien alitse Kaartjärveen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Parko lampi”. Siltastenlammen ympäristö ja lammen ja Parkuvan väli on raivattu niityksi. Alueella ei kuitenkaan asuttu. Vuoden 1958 peruskartassa kulki Parkuvan ja Kaartjärven välistä tie, jonka varressa Parkuvanmäellä oli kansakoulu. Suurimmassa niemessä sijaitsi silloin mökki, joita oli vuoden 1979 kartassa seitsemän, ja vuoden 1987 kartassa kahdeksan. Koulusta on silloin tullut Räyskälän leirikeskus.
Hasso Krull
Hasso Krull (s. 31. tammikuuta 1964 Tallinna) on virolainen runoilija. Hän on merkittävimpiä virolaisia nykyrunoilijoita.
Krull kirjoitti aloittaessaan vuonna 1986 salanimellä Max Harnoon. Hän on kääntänyt runoja ja opettanut Tallinnan yliopistossa.
Krull on saanut useita palkintoja, muun muassa viisi kertaa Eesti Kultuurkapital -rahaston palkinnon.Runoja antologioissa:
sekä julkaisuissa:
Siltastenlammi
Siltastenlammi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen länsirantaan ulottuu peltoja, mutta itäranta on metsämaata. Sen lähiympäristössä on kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 13623.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 144,5 metriä mpy. Lampeen on johdettu muutama avo-oja pelloilta ja Lukonsuolta. Lammen laskuoja laskee Parkuvaan, joka laskee vuorostaan Kaartjärveen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa oli lammen ympäristö ja sen ja Parkuvan väli on raivattu niityksi. Alueella ei kuitenkaan asuttu. Vuoden 1958 peruskartassa oli lammen itärannassa rakennus, joka hävisi seuraavaan vuoden 1979 karttaan mennessä. Silloin sijaitsi pohjoisrannalla ensimmäinen mökki.
Alimmainen (Loppi)
Alimmainen on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummen laidalla, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat itäpuolella peltomaata ja länsipuolella metsämaata. Lampi on melko matala ja sen pinnalla kelluu runsaasti vesikasvillisuutta. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa ja järven lähiympäristössä sijaitsee neljä maatilaa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13623.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,8 metriä mpy. Lampeen ei ole johdettu muita avo-ojia kuin Tapaleenjärvestä tuleva ja Kaartjärveen laskeva Valtaoja. Sen mukaisesti lampi on läpivirtausjärvi.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi oli ”Alimmainen lampi”. Se sijaitsi laajan suon ja kangasmetsän välisellä reunalla. Karttaan on merkitty Räyskälän kylään kuuluvia peltoja ja niittyjä, jotka ulottuvat rantaan asti. Lammen eteläpuolella sijaitsi kaksi torppaa. Vuoden 1958 peruskartassa on Valtaojan rinnalla luontaisena virtaava puro, joka vaikuttaa olevan Alimmaisen aikaisempi laskupuro.
Taipaleenjärvi (Loppi)
Taipaleenjärvi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 11,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummen itäpuolella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen metsämaata, joka on paikoin soistunutta, sekä hieman peltomaata. Rantojen ympäristössä sijaitsee maatila ja sen rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13623.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,2 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme metsäojaa. Ali-Myllystä laskee siihen Peto-oja ja se jatkaa Kaartjärven suuntaan Alimmaisen kautta virtaavana Valtaojan osuudella.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimeksi oli merkitty ”Koskoman lampi”. Se sijaitsi silloin nykyista laajemmalla Isosuolla. Järven kaakkoispuolella sijaitsi kaksi torppaa. Vuoden 1958 peruskartassa oli järven niemi ja järven kaakkoisrannat raivattu peltomaaksi. Petojoki oli siinä nimeltään Patojoki, mutta seuraavassa kartassa vuodelta 1979 se oli nimeltään Petojoki. Niemen juurella oli aluksi kaksi maatilaa, mutta vuonna 1979 Aho on muuttunut vapaa-ajan asunnoksi.
Ali-Mylly
Ali-Mylly on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 34 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Sandurikentän ympäröivät painaumat voivat olla suppia, jotka ovat muodostuneet paikalleen juuttuneen jäävuoren estäessä hiekan leviämisen kohdallensa ja joka on myöhemmin sulanut pois . Tämä selittäisi järven muotoa, jolla on kolme eri järviallasta, jotka ovat liittyneet toisiinsa salmien kautta. Sen etelärantaa seuraa matala harjujakso, joka katkeilee muutamassa kohdassa. Harjun aukosta pääsee etelään jäävälle Salmilamminlahdelle, joka on muodoltaan pyöreä. Järven rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven pohjoispuolella kulkee rannanviertä seuraava yhdystie 13623, josta haarautuu järven koillispäässä yhdystieksi 13624. Teiden takana alkaa heti Räyskälän ilmailukeskus. Järven rannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajanasuntoa. Niille tulee tiet Räyskälästä tulevalta tieltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117 metriä mpy. Järvi kuuluu Kaartjärveen laskevan valtaojan valuma-alueeseen. Ali-Mylly laskee 350 metriä pitkää Petojokea myöten Taipaleenjärveen ja jatkaa sitten Alimmaiseen ja laskee lopuksi Valtaojaa myöte Kaartjärveen. Ali-Myllyyn tulee laskuojia eri suunnilta. Salmilamminlahteen laskevat Tourijärven laskuoja ja Koskualta oja, jonka alajuoksulla sijaitsee Koskuanlammi. Järven länsipäähän laskee Yli-Mylly lyhyttä ojaa pitkin. Järven itäpäähän laskevan Pitkäsuon kuivatusojien johto-oja on toinen siihen laskeva metsäoja.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimeksi on kirjoitettu ”Wähä Myllyjärvi”. Siihen laskevissa Tourijärven ojassa ja Yli-Myllyn ojassa oli kartassa vesimyllyn kerttamerkkit. Vuoden 1958 peruskartassa oli järven pohjoispuolella metsämaata, mutta vuoden 1979 kartassa siihen oli jo merkitty lentokenttä ja Purjelento-opisto.
Tourijärvi
Tourijärvi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Järven koillisrantaa seuraa Ali-Myllyltä tuleva Tuorijärvenharju, jonka rinteet putoavat suoraan veteen. Muut rannat ovat alavaa metsämaata. Järvellä on kaksi saarta, jotka ovat molemmat yli aarin kokoiset. Niiden rantaviivan yhteispituus on 600 metriä, mutta ne ovat autiot. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 1,971 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 5,0 metriä ja suurin syvyys on 16,4 metriä. Syvin kohta sijaitsee saarten välikössä, mutta suuremman saaren pohjoispuolella on vielä toinen yli 12 metriä syvä syvänne. Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja rannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet Räyskälästä tulevalta tieltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,4 metriä mpy. Siihen on johdettu toistakymmentä lyhyttä metsäojaa. Järven laskuoja on yli 300 metriä pitkä ja se laskee Ali-Myllyn Salmilahden lahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Tuorijärvi” ja sen laskuojassa oli piirretty vesimyllyn karttamerkki. Vuoden 1958 peruskartassa ”Tuorijärvi” oli autio ja siihen laski kolme metsäojaa. Vuoden 1979 kartassa oli jo vajaa 20 vapaa-ajan asuntoa.
Yli-Mylly
Yli-Mylly on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 16,4 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Järvi vaikuttaa siten muodostuneen vähintää kolmesta supasta, jotka ovat toisiinsa yhteydessä sen ainoan saaren kohdalla. Saaren eteläpuoli on kasvillisuuden valtaamaa matalikkoa ja saari itse osa harjujaksoa, joka alittaa järven sen länsipäässä ja kulkee sitten järveä sen pohjoisrantoja seuraten. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Räyskälästä tulevalta tieltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,9 metriä mpy. ja sen etelärantaan laskee kaksi metsäojaa, joista läntisimmän Ämmäojan valuma-alueella sijaitsee esimerkiksi Iso-Melkutin, Vähä-Melkutin, Tammelan Kaitajärvi ja Kinturinlammi. Yli-Mylly itse laskee Ali-Myllyyn, jonka laskuoja päätyy lopulta Kaartjärveen. Yli-Myllyn pohjoispuolella sijaitsee pieni Makkarajärvi, joka on umpijärvi.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on järven nimeksi kirjoitettu ”Iso Mylly järvi”. Laske laskuojassa on vesimyllyn karttamerkki. Vuoden 1958 peruskartassa näkyy järven itäpäässä Rantalan maatilan peltoja. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa rannoille on ilmaantunut kuusi vapaa-ajan asuntoa.
Kinturinlammi
Kinturinlammi eli myös Kintarinlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa ja Lopella Suojoen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 5,0 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat Purinsuon avoruota tai metsäistä suota. Lampi on autio ja sen rantaan johtaa pari polkua. Tammelan ja Lopen välinen kuntaraja kulkee pohjois-etelä-suuntaisena lammen itäpuolelta ohi.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,9 metriä mpy. Lampeen on johdettu Purinsuon pohjoisosan suo-ojia. Nämä toimivat samalla lammen laskuojina, jotka yhtyvät koillisessa Ämmäojaan, joka vuorostaan laskee Yli-Myllyyn. Myös Iso-Melkutin laskee Ämmäojaan.
Vuoden 1958 peruskartassa Kinturinlampi oli luonnontilassaan, mutta vuoden 1979 kartassa tilanne oli ojituksen osalta nykyisenlainen.
Pitkälammi (Tammela, Suojoki)
Pitkälammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Suojoen kulmakunnalla sijaitseva lampi.
Pitkälampi sijaitsee Mäyrälammin lähellä eri puolelle vedenjakajaa, jonka taakse jää Turpoonjoen valuma-alue. Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä, mutta korkeintaan 50 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata tai suota. Sen rantaan on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2824.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,1 metriä mpy. Järvestä johtaa yksi oja Purnusuolle päin oja Kinturinlammiin, joka laskee Ämmänojaa myöten Yli-Myllyyn ja Iso-Melkuttimeen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Meuralampi” ja nykyistä Mäyrälampea ”Keisarinlampi”. Vuoden 1958 peruskartassa molempia lampia kutsuttiin nimellä ”Mäyrälammet” ja ne sijaitsivat ojittamattomalla suolla. Vuoden 1979 kartassa niillä oli nykyiset nimet ja lammille johti tie kolmelle mökille.
Valkeatlammit (Loppi)
Valkeatlammit ovat Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitsevat kaksia lampea.
Lampia on kaksi, joista itäisen lammen tiedot ovat tässä. Läntinen lampi on sama kokoinen ja muotoinen ja se sijaitsee 350 metriä itäisestä lammesta länteen. Ne sijaitsevat Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista sanduri tai delta on alueen vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Itäisen lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. Lammet ovat autiot. Läntisen lammen vierestä kulkee yhdystieltä 13623 tie Vähä-Melkuttimen ja Iso-Melkuttimeen rannoille.
Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Kaartjärven valuma-alueeseen lammet kuuluvat. Lampien vedenpinnan korkeus on noin 120 metriä mpy. Vuoden 1958 peruskartassa itäisen lammen vedenkorkeudeksi oli merkitty 121,4 metriä, johon tulee lisätä 10 senttimetriä vastaamaan nykyisiä korkeuksia . Lampiin ei laske ojia, mutta itäisellä lammella on kaivettu oja Iso-Melkuttimeen. Molemmat lammet saavat vetensä pohjavedestä ja sadannasta.
Vähä-Melkutin
Vähä-Melkutin on Kanta-Hämeessä Lopella ja Tammelassa Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 14,9 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Tasaiasen sandurin keskellä olevat painaumat ovat voineet syntyä, kun paikalleen juuttunut jäävuori on estänyt hiekan täyttymisen kohdallansa ja joka on myöhemmin sulanut pois . Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja se rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2824.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,4 metriä mpy. Järveen ei tule eikä lähde ojia lukuun ottamatta kapeaa salmea Iso-Melkuttimeen. Järvillä on sama vedenpinnankorkeus.
Rajalammi (Loppi, Räyskälä)
Rajalammi tai myös Rajajärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa ja Lopella Pernummen kylän lähellä sijaitseva ojaton umpilampi.
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Lampi voikin olla sijaintinsa perusteella suppa ja se voi olla viereisen luodatun Tammelan Kaitajärven tapaan syvä . Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio, mutta sinne johtaa metsäautotieltä polku. Lammen yli kulkee pohjois-etelä-suuntaisesti Tammelan ja Lopen välinen kuntaraja.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy. Lampeen ei tule eikä lähde ojia, eli se on umpilampi. Sen vesitalous on sadannan ja pohjaveden varassa.
Tammelan Kaitajärvi
Tammelan Kaitajärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Pernummen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 10,3 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 756 tuhatta kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 7,3 metriä ja suurin syvyys on 18,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven kaakkoispäässä, missä on koillisosassa toinen 17,5 metrinen syvänne. Näin syvä suppa syntyy sandurille vain kiinni juuttuneen jäävuoren kohdalle, kun se lopulta sulaa pois. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelärannalla Vähä-Melkuttimen välisellä kannaksella sijaitsee vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie Räyskälästä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä mpy. Järveen ei laske ojia, mutta sen etelärantaan on kaivetty yhdysoja Vähä-Melkuttimeen. Vierenen Pikku-Kaita sen sijaan on umpijärvi.
Vuoden 1958 peruskartassa järven nimeksi oli annettu ”Tammelan Kairajärvi”, mutta seuraavassa 1979 kartassa se oli jo Tammelan Kaitajärvi. Tässä kartassa eteläpään mökkiä kutsuttiin Riitalan kämpäksi.
Pikku-Kaita
Pikku-Kaita on Kanta-Hämeessä Tammelassa Pernunnummen kangasmaastossa sijaitseva umpijärvi.
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja se on autio. Lammen lähellä sijaitsee Riitalan kämppä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,4 metriä mpy. Siitä ei lähde tai siihen tule ojia, joten se on umpijärvi. Lammen vieressä on sitä suurempi Tammelan Kaitajärvi.
Saarijärvi (Tammela)
Saarijärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa ja Lopella Pernummen kylän lähellä sijaitseva ojaton umpijärvi.
Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Sandurin keskellä olevat painaumat voivat olla suppia, jotka ovat syntyneet, kun paikalleen juuttunut jäävuori on estänyt kohdan täyttymisen hiekalla ja joka on sulanut myöhemmin pois . Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvessä on yksi autio saari, joka on 80 metriä pitkä ja 30 metriä leveä. Sen rantoja seuraa muutama kävelypolku ja sen länsirantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Sinne tulee metsäautotie yhdystieltä 2824. Järven ylittää saaren kautta pohjois-etelä-suunnassa Tammelan ja Lopen välinen kuntaraja.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,4 metriä mpy. Järveen ei tule tai lähde yhtään ojaa, joten se on umpijärvi.
Vähä-Saarijärvi (Tammela)
Vähä-Saarijärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Pernunnummen kankaalla sijaitseva umpijärvi.
Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Saarijärvestä 150 metriä luoteeseen Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. . Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat painauman soistunutta metsämaata. Lampi on autio ja Saarijärven ja tämän välistä kulkevalta tieltä ei tule lammelle omaa tietä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy. Lammelta ei lähde eikä siihen tule ojia, joten se on umpijärvi. Sen vesitalous on pohjaveden ja sadannan varassa.
Kaakkolammi (Loppi, Räyskälä)
Kaakkolammi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 4,4 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sillä on yksi 50 metriä pitkä saari, joka sijaitsee lammen kaakkoispäästä työntyvän niemen edustalla. Lampi sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Se sijaitsee aivan Kaartjärven rannan tuntumassa . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Sen pohjoispuolella sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Räyskälään vievältä tieltä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,9 metriä mpy. Lampeen ei laske ojia eikä sillä ole laskuojaa, joten sitä voidaan pitää umpijärvenä. Järven vesitalous riippuu pohjavedestä ja sadannasta.
Vääriä
Vääriä on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 16,9 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven itäpäässä sijaitsee kaksi maatilaa, joille tulee tie Räyskälästä. Järven lounaispuolella sijaitsee Räyskälän ilmailukeskuksen kiitotiet ja huoltorakennukset. Ilmailuopiston päärakennus sijaitsee aivan järven rannalla.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,4 metriä mpy. Järveen laskee muutama metsäoja, joista luoteessa järven laskeva on Kilpilammin laskuojia. Vääriän laskuoja on suoraksi kaivettu Isosuon suo-oja, jonka kautta Vääriä laskee Alimmaiseen ja myös suoraan Kaartjärveen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Weriä järvi”. Sille oli merkitty laskuoja, joka laski Kaakkolammiin. Vuoden 1958 peruskartassa järven nimi oli ”Vääräjärvi” ja se oli maatiloja lukuun ottamatta autio. Vuoden 1979 kartassa rantaa oli ilmaantunut Purjelento-opisto ja lounaaseen kiitoteitä.
Kilpilammi (Loppi, Räyskälä)
Kilpilammi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja se on soistuvaa metsämaata. Lampi on autio, mutta sen läheltä kulkee tie.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,2 metriä mpy. Lammen suolta on kaivettu kuivatusoja Vääriään, mutta sitä ei ole kaivettu lampeen asti. Lampea voi sikai pitää umpilampena.
Jukka Kailio
Johannes (Jukka) Kailio (7. syyskuuta 1881 Isokyrö – 26. tammikuuta 1965 Seinäjoki) oli suomalainen poliitikko. Kailio toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1938–1939 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän nousi eduskuntaan Jalo Lahdensuon tilalle. Kailio toimi myös Isonkyrön kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Kailio oli presidentin valitsijamiehenä vuosina 1937, 1940 ja 1943. Kailio kirjoitti ylioppilaaksi 1906 ja valmistui agronomiksi samana vuonna. Kailio toimi politiikan ulkopuolella mm. maanviljelijänä Isossakyrössä sekä Vaasan ja Seinäjoen piirien asutustarkastajana. Kailion vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Knaapi ja Maria Eufemia Lemponen. Kailion puoliso vuodesta 1908 oli Olga Bogdanoff (e. Kajanto). Kailio oli sotilasarvoltaan vääpeli.
Maizières-lès-Metz
Maizières-lès-Metz on kunta Koillis-Ranskassa Mosellen departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 10 kilometriä Metzin kaupungista pohjoiseen.
Kunnan nähtävyyksiä ovat huvipuisto Walygator Parc sekä musiikki- ja kulttuurikeskus TRAM.
Cheng Chao-Tsun
Cheng Chao-Tsun (s. 17. lokakuuta 1993) on taiwanilainen keihäänheittäjä. Hänen ennätyksensä on Taipein universiadeissa 26. elokuuta 2017 heitetty 91,36 metriä, millä hän voitti kultaa. Tulos on myös Aasian ennätys.
Cheng saavutti 2010 hopeaa alle 20-vuotiaiden Aasian-mestaruuskilpailuissa ja sijoittui kahdeksanneksi saman ikäluokan MM-kilpailuissa. Hän voitti vuonna 2012 Aasian juniorimestaruuden. Vuoden 2014 Aasian kisoissa hän sijoittui keihäänheitossa viidenneksi tuloksella 81,61 metriä. Aasian-mestaruuskilpailuissa hän oli seitsemäs 2015 ja kuudes 2017. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän karsiutui loppukilpailusta.
Maukonen
Maukonen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Vilho Niemi
Lassi Wilhelmi (Lassi Ville, Vilho) Niemi (8. marraskuuta 1881 Iisalmen mlk – 16. heinäkuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Niemi toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1919–1922 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä. Politiikan ulkopuolella Niemi toimi mm. ravintoloitsijana, Kajaanin osuuskaupan toisena johtajana ja varastomiehenä Hämeenlinnassa ja Helsingissä. Niemen vanhemmat olivat mäkitupalainen Paavo Böök ja Maria Kauhanen. Niemen puoliso vuosina 1910–1948 oli Kristiina Jokelainen, jonka kuolemaan liitto päättyi. Niemen toinen puoliso vuodesta 1951 oli Ida Maria Saaristo (e. Vanhala).
Finell
Finell voi tarkoittaa:
Merenneitoesiintyjä
Merenneitoesiintyjä () on termi henkilöille, jotka esiintyvät erilaisissa tilaisuuksissa, kuten uimahalleissa, pukeutuneena merenneidoksi. Merenneitoesiintyjät joutuvat yleensä viettämään pitkiä aikoja veden alla, mikä vaatii harjoitusta.
Yhdysvalloissa merenneitoina ammatikseen esiintyviä on ollut 1940-luvulta alkaen. Helsingin Linnanmäen huvipuistossa oli 1950–1970-luvuilla vakituisena vetonaulana lavetilla istuneita ”merenneitoja”, joita yleisö sai pudottaa veteen heittämällä palloilla pudotusnappia. Naisia alentavana pidetty vedenneitohalli suljettiin vuonna 1980. Nykyään Suomessa tunnettu merenneitoesiintyjä on esimerkiksi Merenneito Riia eli Anni Perttula.
Ermete Zacconi
Ermete Zacconi (14. syyskuuta 1857 Montecchio Emilia – 14. lokakuuta 1948 Viareggio) oli italialainen näyttelijä.
Näyttelijäperheeseen syntynyt Zacconi esiintyi teatterin lavalla jo pienestä pitäen. 1880-luvulta lähtien hän näytteli pääosia muun muassa Giovanni Emanuelin, Cesare Rossin ja Virginia Marinin seurueissa. Vuonna 1894 Zacconi perusti Libero Pilotton kanssa oman teatteriseurueen, mutta esiintyi toisinaan myös Eleonora Dusen kanssa sekä kierteli ympäri Eurooppaa ja Etelä-Amerikkaa. Naturalismin ja italialaisen verismin edustajana Zacconi tunnettiin varsinkin roolistaan Henrik Ibsenin "Kummittelijoissa". Hän näytteli myös elokuvissa.
NBA 2K1
NBA 2K1 on Segan julkaisema urheilupeli, jossa pelataan koripalloa.
Ahmed Bader Magour
Ahmed Bader Magour (s. 3. maaliskuuta 1996) on qatarilainen keihäänheittäjä. Hänen ennätyksensä on Turussa 13. kesäkuuta 2017 heitetty 85,23 metriä. Tulos on myös Qatarin ennätys.
Magour on syntyjään egyptiläinen. Hän sai Qatarin edustusoikeuden huhtikuussa 2016. Magouria valmentaa Esa Utriainen.
Vuoden 2016 kesäolympialaisissa Ahmed Bader Magour karsiutui keihäsfinaalista heitettyään karsinnassa tuloksen 77,19 metriä. Vuoden 2017 Islamic Solidarity Games -kilpailuissa Bakussa hän voitti keihäänheitossa kultamitalin tuloksella 83,45 metriä. Saman vuoden Aasian-mestaruuskilpailuissa Bhubaneswarissa hän sai hopeaa tuloksella 83,70. Lontoon MM-kilpailuissa hän oli kymmenes tuloksella 81,77.
NBA 2K2
NBA 2K2 on Segan julkaisema urheilupeli, jossa pelataan koripalloa.
NBA 2K3
NBA 2K3 on Segan julkaisema urheilupeli, jossa pelataan koripalloa.
ESPN NBA 2K5
ESPN NBA 2K5 on Segan julkaisema urheilupeli, jossa pelataan koripalloa.
ESPN NBA Basketball
ESPN NBA Basketball on Segan julkaisema urheilupeli, jossa pelataan koripalloa.
Ernsti Turja
Ernst Alexander (Ernsti Aleksanteri) Turja (2. tammikuuta 1882 Lapua – 19. marraskuuta 1960 Lapua) oli suomalainen poliitikko. Turja toimi Kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1924–1933 sekä 1939–1951 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Turja toimi myös Lapuan kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Siviiliammatiltaan Turja oli maanviljelijä ja toimi viljelijänä Lapualla sekä Suomen Maatalous-Osake-Pankin Lapuan konttorin johtajana. Hän oli presidentin valitsijamies vuosina 1937, 1940 ja 1943. Turjalle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1931.
Turjan vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Turja ja Liisa Karhu. Turjan puoliso oli vuodesta 1904 Lempi Justiina Elisabet Ylihärsilä.
Panssarintorjuntakoira
Panssarintorjuntakoira on koira, joka on koulutettu juoksemaan panssariajoneuvon alle, jolloin sen kantama räjähde laukeaa. Koiria koulutettiin siten, että panssaritorjuntakoirille näytettiin, että telallisten kulkuvälineiden alapuolelle mennessä saa ruokaa. Koiriin kiinnitetyn räjähteen laukaisi mekanismi, jossa pystyssä oleva puukeppi kääntyi, kun koira meni ajoneuvon alle. Näitä koiria pidettiin noin kaksi päivää nälkäisinä ennen käyttöä, jotta ne menisivät nopeasti saksalaisten tankkien alle. Koirien käyttö ei ollut kovinkaan käytännöllistä, sillä omia panssarivaunuja ei saanut olla lähettyvillä. Koirat myös saattoivat säikähtää kovia ääniä esimerkiksi aseista ja teloista ja juosta pois.
Neuvostoliitto käytti koiria saksalaisten panssarivaunuja vastaan toisessa maailmansodassa. Myös Yhdysvallat koulutti koiria, mutta ei koskaan käyttänyt niitä taisteluissa.
Itkuvirsj’
Itkuvirsj’ on heavy metal -yhtye Verjnuarmun kappale sekä toinen singlejulkaisu yhtyeen vuoden 2006 esikoisalbumilta "Muanpiällinen helevetti".
Pont-à-Mousson
Pont-à-Mousson on kunta Koillis-Ranskassa Meurthe-et-Mosellen departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee Mosellejoen varrella Metzin ja Nancyn kaupunkien puolivälissä. Pont-à-Mousson on teollisuuskaupunki. Yhtenä suurimmista tehtaista siellä toimii Saint-Gobainin terästehdas. Kaupunki koki suurta tuhoa molemmissa maailmansodissa.
Kaupungin keskustassa on kolmion muotoinen aukio "Place Duroc", jota ympäröi usea historiallisesti arvokas rakennus. Aukiota reunustavat muun muassa 1500-luvulta peräsin olevat Seitsemän kuolemansynnin talo ("Maison des Sept-Péchés-capitaux") sekä 1700-luvulta oleva kaupungintalo. Kaupungissa on lukuisia uskonnollisia rakennuksia. Saint-Martinin kirkko on peräisin 1300-luvulta ja Saint-Laurentin kirkko 1400-luvulta. Prémontrés’n luostari on taas peräisin 1500-luvulta.
Audi A4 DTM
Audi A4 DTM saksalaisen Audin valmistama kilpa-auto, jolla kilpailtiin saksan vakiautojen DTM-sarjassa vuosina 2004–2011. Autolla tehtiin debyytti Saksan Hockenheimin radalla 2004. Autolla voitettiin kaksi valmistajien mestaruutta, sekä viisi kuljettajien mestaruutta.
Itsenäisyysjulistus
Itsenäisyysjulistus on siinä määritellyn alueen väite siitä, että se on itsenäinen ja muodostaa valtion. Usein itsenäisyysjulistuksessa määritelty valtion muodostava alue muodostuu jo olemassa olevasta tai juuri hajonneesta valtiosta tai sen osasta. Suomi on tunnustanut 195 valtion itsenäisyyden.
Itsenäisyysjulistuksella on juridista arvoa vain niissä maissa, mitkä ovat valtion tunnustaneet itsenäiseksi. Liittoutumat, kuten Yhdistyneet kansakunnat pitävät listaa jäsenmaistaan ja tarkkailijavaltioistaan. Kiistat itsenäisyysjulistuksen pätevyydestä voivat myös aiheuttaa kahden valtion välille sodan.
BMW M3 DTM
BMW M3 DTM on saksalaisen BMW:n valmistama kilpa-auto, jolla kilpailtiin saksan vakiautojen DTM-sarjassa vuosina 2012–2013. Autolla tehtiin debyytti Saksan Hockenheimin radalla 2012. Autolla voitettiin kaksi valmistajien mestaruutta ja yksi kuljettajien mestaruus Bruno Spenglerin voimin.
BMW M4 DTM
BMW M4 DTM on saksalaisen BMW:n valmistama kilpa-auto, jolla on kilpailtu saksan vakiautojen DTM-sarjassa vuodesta 2014 lähtien. Autolla tehtiin debyytti Saksan Hockenheimin radalla 2014. Autolla on voitettu kaksi kuljettajien mestaruutta Marco Wittmannin voimin.
Amber Rudd
Amber Augusta Rudd (s. 1. elokuuta 1963 Lontoo) on brittiläinen poliitikko. Hän toimi Yhdistyneen kuningaskunnan sisäministerinä ("Home Secretary") heinäkuusta 2016 huhtikuuhun 2018. Rudd erosi tehtävästä 30. huhtikuuta 2018 siirtolaisten karkotuksiin liittyvän kohun myötä.
Rudd on suorittanut historian loppututkinnon Edinburghin yliopistossa. Hän on työskennellyt investointipankkiirina, pääomasijoittajana, taloustoimittajana ja rekrytointiyrittäjänä. Hänet valittiin konservatiivien ehdokkaana parlamentin alahuoneeseen vuoden 2010 vaaleissa Hastingsin ja Ryen vaalipiiristä.
Rudd oli alahuoneessa ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuvaliokunnan jäsen, kunnes hänet nimitettiin vuonna 2012 valtiovarainministeri George Osbornen parlamenttisihteeriksi ja vuonna 2013 apulais-whipiksi. Vuosina 2014-2015 Rudd palveli aliministerinä energia- ja ilmastonmuutosministeriössä, kunnes hänet toukokuussa 2015 nimitettiin energia- ja ilmastonmuutosministeriksi. Rudd kampanjoi aktiivisesti Britannian EU-jäsenyyden puolesta ennen kesäkuun 2016 kansanäänestystä. Kun Theresa May valittiin Ison-Britannian pääministeriksi heinäkuussa 2016, Rudd sai hänen paikkansa sisäministerinä, vaikka yleensä kyseinen ministerinsalkku on ollut varattu huomattavasti kokeneemmille poliitikoille.
Rudd oli aiemmin naimisissa toimittaja A. A. Gillin kanssa. Hänellä on kaksi lasta.
NBA 2K (videopeli)
NBA 2K on Visual Conceptsin kehittämä urheilupeli, jossa pelataan koripalloa. Peli on julkaistu vuonna Sega Dreamcastille.
Game Software Rating Regulations
Game Software Rating Regulations (GSRR), myös nimellä Game Software Rating Management Regulations, on taiwanilainen videopelien luokitukseen käytettävä järjestelmä.
Tenchu
Tenchu on Acquiren kehittämä hiiviskelypelien sarja. Peleissä omaksutaan ninjan rooli feodaalisessa Japanissa.
Has-Been Heroes
Has-Been Heroes on suomalaisen Frozenbyten kehittämä taktinen roolipeli.
Peli on julkaistu 28.3.2017 Nintendo Switch, PlayStation 4, Xbox One ja Windows -alustoille. Pelin on julkaissut GameTrust Games.
Pelillä on Game Rankings -kerääjäsivustolla 57,40% arvosana Nintendo Switch -versiolla.
Bnei Yehuda Tel Aviv FC
Bnei Yehuda Tel Aviv Football Club () on jalkapalloseura Tel Avivista. Seura pelaa maansa korkeimmalla sarjatasolla Ligat ha’Alissa. Israelin mestaruuden Bnei Yahuda on votitanut kaudella 1989–90.
Kasvis (ravintola)
Kasvis oli Oraansuojelijat ry:n vuonna 1973 perustama kasvisravintola. Ravintola toimi Helsingissä Korkeavuorenkadulla. Oraansuojelijat ja Kasvis levittivät tietoa kasvissyönnistä myös julkaisemalla kirjoja. Ravintola toimi 2000-luvun alkuun asti.
Yksi ravintolan perustajista oli tuleva vihreiden poliitikko Heidi Hautala. Vuonna 1977 ravintolan yhteyteen perustettiin luomuleipomo Samsara, joka on edelleen toiminnassa.
Utopia (vuoden 1991 videopeli)
Utopia: The Creation Of A Nation (lyhyesti Utopia) on Gremlin Graphicsin vuonna julkaisema strategiapeli
Peli on tulevaisuuteen sijoittuva kaupunginrakennuspeli ja resurssienhallintapeli.
Pelille on julkaistu laajennusosa "Utopia: The New Worlds" ja jatko-osa "K240".
Peli sai arvosanaksi 94% CU Amiga -lehden arvostelussa.
Everything Will Be Alright in the End
Everything Will Be Alright in the End on yhdysvaltalaisen alternative-rock yhtye Weezerin yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin 7. lokakuuta 2014 Republic Recordsin kautta.
Davinder Singh
Davinder Singh (s. 18. joulukuuta 1988) on intialainen keihäänheittäjä. Hänen ennätyksensä on Patialassa 7. toukokuuta 2017 heitetty 84,57 metriä.
Singh työskentelee Intian armeijan palveluksessa. Hän on sikhi. Vuonna 2017 Singh kertoi joutuneensa käyttämään armeijalta saamansa palkan kokonaisuudessaan omaan harjoitteluunsa. Sekään ei kuitenkaan riittänyt, joten lisävaroja kerätäkseen hän otti junioriurheilijoita valmennukseensa ja sai apua muun muassa isältään, joka on pienviljelijä. Harjoittelun kannalta tilannetta oli hankaloittanut huomattavasti se, että vuoden 2016 loppupuolella Singh oli heitetty ulos kansallisen leirityksen piiristä, koska hän ei ollut suostunut lähtemään valmentaja Garry Calvertin pitämälle leirille Bangaloressa vaan oli mieluummin harjoitellut Kashinath Naikin ohjauksessa Patialassa. Singh kertoi kunnioittavansa Calvertia suuresti mutta katsoi, että tämän käyttämä harjoitteluohjelma ei sopinut Singhin ikäiselle urheilijalle vaan paremminkin Neeraj Chopran kaltaiselle heittäjälle, jolla on jäljellä vielä useita vuosia aikaa kehittyä.
Singh voitti 7. toukokuuta 2017 Patialassa järjestetyn Indian Grand Prix -yleisurheilutapahtuman keihäskilpailun tuloksella 84,57 metriä. Sitä ennen ainoa kyseistä tulosta parempi intialaisen heittäjän tekemä keihästulos oli Neeraj Chopran vuonna 2016 heittämä Intian ennätys 86,48 metriä.
Toukokuussa Patialassa tehdyn tuloksen myötä Singh varmisti itselleen paikan Lontoon MM-kisoihin 2017 toisena intialaisena keihäänheittäjänä Chopran jälkeen. Singhin voittotulos 84,57 metriä syntyi kilpailun aikana toiselta heittäjältä lainatuilla heittokengillä. Hänen omat suutarin paikkaamat kenkänsä olivat hajoamispisteessä ja kuluneilla piikeillä varustetut, joten niiden käyttämisestä keihäänheittoon oli tullut hyvin riskialtista. Ennen kilpailua Englannissa asuva ystävä oli Singhin pyynnöstä lähettänyt hänelle uuden kenkäparin sisältävän lähetyksen, mutta se oli juuttunut tulliin, minkä seurauksena Singh heitti kilpailun kolme ensimmäistä heittoa erittäin kuluneilla vanhoilla kengillään ennen kollegan heittokenkien lainaamista. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 Singh pääsi finaaliin, jossa hän sijoittui 12:nneksi.
Ennen yleisurheiluun keskittymistä Singh harrasti lapsena kabaddia ja krikettiä. Keihäänheitosta hän kiinnostui, kun opettaja pyysi häntä koulussa kokeilemaan puukeihään heittämistä.
Bres
Bres oli Irlannin kelttiläisessä mytologiassa hedelmällisyyden ja maanviljelyn jumala. Hän on fomorien prinssin Elathan ja jumalatar Eriun poika. Kun jumalten heimon Tuatha Dé Danannin kuningas Nuada oli menettänyt kätensä Magh Tuireadhin ensimmäisessä taistelussa, ei hänen katsottu enää voivan hallita. Tuatha Dé Danann päättivät valita Bresin Nuadan seuraajaksi, vaikka fomorit olivat heidän vihollisiaan. Bresin valinta ajateltiin sovinnon eleeksi, jolla varmistettaisiin rauha Tuatha Dé Danannin ja fomorien välillä. Bres sai puolisokseen jumalatar Brigitin.
Bres osoittautui kuitenkin kelvottomaksi hallitsijaksi. Hän oli tyranni ja kiristi verotuksen sietämättömälle tasolle. Hän myös antoi Tuatha Dé Danannin työskennellä orjina. Kun Nuada oli saanut uuden käden, syrjäytettiin Bres nopeasti ja ajettiin maanpakoon. Bres yllytti fomorit sotaan, mutta heidät lyötiin ja Bres vangittiin. Bresin henki säästettiin, kun hän lupasi opettaa Tuatha Dé Danannille maanviljelystä ja tehdä Irlannista hedelmällisen maan.
Kadmiumselenidi
Kadmiumselenidi (CdSe) on kadmium- ja selenidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää väriaineena sekä puolijohteena elektroniikkasovelluksissa.
Huoneenlämpötilassa kadmiumselenidi on väriltään punaista, harmaata tai ruskeaa kiteistä ainetta, ja väri määräytyy kadmiumselenidipartikkelien koon mukaan. Yhdiste on veteen liukenematonta. Väkeviin happoliuoksiin kadmiumselenidi liukenee, mutta hajoaa samalla ja esimerkiksi väkevä typpihappo hapettaa yhdisteen kadmiumselenaatiksi. Kiderakenteeltaan kadmiumselenidi on polymorfista ja siitä tunnetaan alkeiskopiltaan heksagonaalinen ja kuutiollinen muoto. Kadmiumselenidi on n-tyypin puolijohde ja sen johtavuusvyön ja valenssivyön välinen energiaero on 1,74 eV.
Kadmiumselenidiä voidaan valmistaa kuumentamalla kadmiumia ja seleeniä kvartsiputkessa tai saostamalla kadmiumsuolojen vesiliuoksista esimerkiksi natriumselenidin avulla. Kadmiumselenidiä voidaan käyttää värjäämään lasia punaiseksi. Yhdistettä käytetään myös pigmenttinä yhdessä seoksena kadmiumsulfidin kanssa ja luminoivissa maaleissa. Puolijohteena kadmiumselenidiä käytetään esimerkiksi aurinkokennoissa ja tähän tarkoitukseen on tutkittu myös kadmiumselenidin kvanttipisteitä.
Kaur Kender
Kaur Kender (s. 27. toukokuuta 1971) on virolainen kirjailija ja mainosalan yrittäjä. Hän on herättänyt kohua teoksillaan ja käytöksellään.
Kender julkaisi vuonna 1998 inhorealistisen esikoisteoksensa "Itsenäisyyspäivä" ("Iseseisvuspäev") omakustanteena, ja se oli sekä myynti- että arvostelumenestys. Sen jälkeen hän julkaisi teoksen melkein joka vuosi.
Kender yritti saada valtaansa kulttuurilehti Sirpin, jonka päätoimittajana hän oli lyhyen aikaa. Hän ja häntä tukenut kulttuuriministeri Rein Lang joutuivat skandaalin vuoksi eroamaan. Kenderin viaksi luettiin muiden kirjoittajien halveksiminen, ministeri Langin katsottiin pyrkineen rajoittamaan sananvapautta.
Blogissa joulukuussa 2014 julkaistun teoksen "Untitled 12" vuoksi häntä vastaan nostettiin tammikuussa 2016 Virossa syyte lapsipornon tuottamisesta ja levityksestä. Kender sai toukokuussa 2017 vapauttavan päätöksen. Harjun käräjäoikeuden mukaan teos on taiteellinen, ei pedofiilinen. Syyttäjä aikoo viedä jutun seuraavaan oikeusasteeseen.
Kuolon kihlattu
Kuolon kihlattu (myös "Kuolemalle kihlattu", "Kuolon morsian", "Kuoleman morsian"; ) on vuonna 1915 valmistunut italialainen mykkäelokuva. Emilio Ghionen ohjaaman intohimodraaman pääosaa esittää oopperalaulaja Lina Cavalieri.
Musiikin opiskelija Elyane matkustaa Roomaan, jossa hän rakastuu taidemaalari Pierreen. Elyanea tavoittelee myös herttua Alberto, joka sokaisee tytön yhteiskunnallisella asemallaan. He pakenevat Pariisin seurapiirielämään, mutta pian käy ilmi, ettei herttua aiokaan mennä naimisiin. Elyanesta taulun maalannut Pierre haavoittuu kaksintaistelussa Alberton kanssa ja tyttö hoitaa hänet terveeksi. Pierre pakenee menneisyyden haamuja, mutta entinen rakkaus ei jätä häntä rauhaan. Elyane seuraa Pierreä Roomaan, jossa hän tekee itsemurhan ollakseen ikuisesti rakastettunsa kihlattu.
Tiber Filmin tuottama "Kuolon kihlattu" oli kuuluisan laulajan ja ”maailman kauneimmaksi naiseksi” mainitun Lina Cavalierin ensimmäinen Italiassa tekemä elokuva. Miespääosaa esittää Cavalierin aviomies, ranskalainen tenori Lucien Muratore.
"Kuolon kihlattu" on yksi 1910-luvun lukuisista diivaelokuvista. Juoneltaan tavanomaisena sen vetovoima perustui mahdollisuuteen nähdä kuuluisa oopperalaulaja ja samalla vilaus hänen elämäntavastaan. Elokuva oli suuri yleisömenestys ja se sai Italiassa pääosin myönteisiä arvosteluja. Yhdysvaltalaiset kriitikot pitivät elokuvan juonta typeränä ja suhtautuivat huvittuneesti varsinkin Muratoren näyttelijänsuoritukseen.
Elokuvaa esitettiin Suomessa syksyllä 1916. Lehtimainoksen mukaan "Kuolon kihlattu" oli ”kieltämättä paraimpia filminäytelmiä, mitä on pitkään aikaan nähty”. Erityistä huomiota kiinnitettiin elokuvassa nähtävään Cavalierin huvilaan, yli kaksi miljoonaa markkaa maksaneisiin helmiin, neljännesmiljoonan arvoisiin chinchillaturkiksiin ja vuoden 1916 naismuotia edustaviin Paquinin pukuihin.
Elokuvan 1537 metrin alkuperäispituudesta on säilynyt 345 metrin pahoin vahingoittunut espanjankielinen katkelma, joka on restauroitu Valencian ja Bolognan elokuva-arkistojen yhteistyönä. Katkelma on nähtävissä Bolognan elokuva-arkiston sivustolla.
FK Sūduva Marijampolė
Futbolo Klubas Sūduva Marijampolė on jalkapalloseura Marijampolėn kaupungista. Seura pelaa Liettua korkeimmalla sarjatasolla A Lygassa. Marijampolė on voittanut Liettuan Cupin kahdesti: 2006 ja 2009.
Sūduva Marijampolė on perustettu vuonna 1942. Ensimmäisen kerran Liettuan pääsarjaan seura nousi kaudelle 2001.