Pielisjoen sillat
Pielisjoen yli kulkee yhdeksän siltaa: seitsemän sijaitsee nykyisen Joensuun alueella ja kaksi Kontiolahden alueella. Yksi silloista on rautatiesilta, muut ovat muun liikenteen käytössä.
Suurin osa silloista on avattavia: nostosiltoja ja läppäsiltoja. Niitä, samoin kuin kanavia, hoidetaan kauko-ohjauksella Joensuun kanavan kaukokäyttökeskuksesta.
Uimasalmen sillat sijaitsevat Enon Uimaharjussa. Toinen silta on maantie- ja toinen rautatiesilta. Sillat valmistuivat 1970-luvulla. Ensimmäisenä valmistui rautatiesilta vuonna 1909. Molemmat ovat läppäsiltoja, joissa silta nousee pystyyn vipuvarren tavoin.
Silta sijaitsee Enon kirkonkylässä ja on valmistunut vuonna 1924. Se on kääntösilta, jota voidaan pyöräyttää sivuun 90 asteen verran. Silta on seututie 514:llä aivan kantatie 73:n (Lieksantie) tuntumassa.
Silta sijaitsee noin 5 kilometriä Enon kirkonkylästä alajuoksulle päin. Ensimmäinen Kaltimon kanava rakennettiin vuosina 1876–1879, jolloin rakennettiin kanavan ylittävä kääntösilta. Kun uusi kanava rakennettiin vuosina 1956–59, jouduttiin myös sillan paikkaa muuttamaan.
Kontiolahdella, Jakokoskelta Heinävaaraan kulkevalla yhdystiellä 5100 (Mönnintie) sijaitseva silta. Se valmistui vuonna 2006. Se korvasi Mönnin lossin. Silta on 350 metriä pitkä kuusiaukkoinen teräsbetonisilta, jonka vapaa alikulkukorkeus on 12,5 metriä ja liikenneväylän leveys 58 metriä.
Nykyinen silta valmistui Kontiolahden Kuurnaan vuonna 1971. Silta on läppäsilta. Sillan ylittää Kuurna-Kulhontie, joka yhdistää kantatie 73:n (Lieksantie) ja kantatie 74:n (Ilomantsintie).
Pekkalan sillat ovat kolmanneksi uusimmat kanta-Joensuun silloista. Sillat ovat valtatiellä 6 ja valtatiellä 9, ja ne yhdistävät Karsikon ja Mutalan. Rantakylän puoleinen silta valmistui ensimmäisenä 1983, ja sillan laajennus, toinen silta viereen, valmistui 2011. Sillan rakennustöissä 1982 tapahtui onnettomuus, kun rakenteilla olevan sillan toinen pää sortui rakennusvirheen takia. Kukaan ei loukkaantunut onnettomuudessa. Siltojen pituus on 453 metriä, ja ne ovat osa moottoritietä, välillä Ylämylly-Niittylahti. Siihtalan puoleisella sillalla on kolme kaistaa Lappeenrannan ja Sortavalan suuntiin, Rantakylän puoleisella, vanhemmalla sillalla, on Kajaanin, Kuopion ja Varkauden suuntiin kaksi kaistaa sekä kevyenliikenteen väylä.
Ensimmäinen rautatiesilta valmistui vuonna 1894. Siltaa pitkin kulkevat Pieksämäki–Joensuu- ja Joensuu–Kontiomäki-radat. Silta on nostosilta: osa sillasta nousee ylös hissin tavoin. Siltaa voi käyttää kevyt liikenne. Se yhdistää Siihtalan ja Sirkkalan kaupunginosat.
Sirkkalan silta, joka johtaa Sirkkalasta keskustaan Yläsatamakadun päähän, avattiin 28.11. 2014. Pääurakoitsijana oli Kesälahden maansiirto Oy, sillan rakentamiskustannukset olivat noin kolmetoista miljoonaa euroa.
Ensimmäinen Pielisjoen ylittävä silta valmistui Joensuun keskustaan 1864. Joensuun pääkatu Siltakatu on saanut siitä nimensä. Sillat yhdistävät kaupungin itä- ja länsipuolen Joensuun rautatieasemalta Ilosaaren ja Niskasaaren kautta keskustaan. Sillan kohdalla on Joensuun kanava. Kanavan silta nousee ylös eli se on läppäsilta.
Suvantosilta yhdistää Niinivaaran ja Joensuun keskustan Suvantokadun kohdalla. Silta valmistui 1974. Sen pituus on noin 542 metriä, minkä vuoksi se on Suomen yhdeksänneksi pisin silta. Suvantosilta on nostosilta: osa sillan keskiosasta nousee ylös hissin tavoin. Silta oli suljettuna vuoden 2015 toukokuusta marraskuuhun mittavan peruskorjauksen vuoksi.
16.6.2014 avattu kevyenliikenteen silta yhdistää Penttilänrannan ja Joensuun keskustan ruutukaava-alueen. Tyypiltään avattava siltaosuus on kääntösilta. Sen kokonaispituus on 134 metriä ja hyötyleveys on 5 metriä. Vapaa alikulkukorkeus on vähintään 3,9 metriä sillan ollessa kiinni. Sillan kaiteet on tehty puisista, taivutetuista pystysäleistä. Muuna materiaalina on käytetty terästä ja asfalttia. Rakentaminen aloitettiin marraskuussa 2012. Pääurakoitsijana oli Kesälahden maansiirto Oy, ja sillan hinta oli 6,2 miljoonaa euroa.