hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Ingrid Bade
Ingrid Bade (myös Hagström-Bade, 1908 Morgongåva, Ruotsi – 1989 Ruotsi) oli ruotsalainen graafikko ja taiteilija. Bade vaikutti Suomessa 1930- ja 1940-luvuilla.
Ingrid Hagström syntyi Ruotsissa Upplannin Morgongåvassa 1908. Hän opiskeli Tukholman Tekniska Skolanissa, josta valmistui mainosgraafikoksi. Opintojensa aikana hän tapasi suomalaisen taiteilijan Edmund Baden, ja pari meni naimisiin vuonna 1931. Samana vuonna he muuttivat Helsinkiin, josta Ingrid Bade sai ensin töitä Holger Schildts Förlagsaktiebolag -kustantamosta. Vuonna 1932 hän siirtyi mainosgraafikoksi Tilgmannin painotaloon. Työuransa aikana Ingrid Bade teki kuvituksia lähinnä ruotsinkielisiin lastekirjoihin. Hän suunnitteli myös matkailumainosjuisteita sekä 40–50 erilaista postikorttia, joista useimpien pääteemana oli pääsiäinen.
Päätyönsä ohessa Ingrid Bade suunnitteli vaatteita Suomen oopperalle (myöh. Suomen kansallisooppera), muun muassa Jacques Offenbachin Orfeus manalassa -operettiin.
Vuonna 1945 Baden perhe muutti takaisin Ruotsiin. Ingrid Bade keskittyi tämän jälkeen perhe-elämään, mutta teki vielä jonkin verran myös maalauksia ja veistoksia.
Singaporen kansalliskirjasto
Singaporen kansalliskirjasto (, , , ) on Singaporen kaupunkivaltiossa toimiva kansalliskirjasto. Se toimii osana Singaporen kansallista kirjastohallintoa ("National Library Board Singapore", NLB), joka on kansalliskirjaston ohella maan muista yleisistä kirjastoista ja Singaporen kansallisarkistosta vastaava valtiollinen, maan viestintä- ja informaatioministeriön alainen virasto. NLB perustettiin 1. syyskuuta 1995.
Kansalliskirjaston alkusykäys saatiin kuitenkin jo vuonna 1823, kun British East India Companylle työskennelleen Sir Stamford Rafflesin johdolla käynnistettiin nimellä Singapore Institution -toimineen oppilaitoksen rakentaminen. Rakennus valmistui vuonna 1837. Oppilaitoksen osana toimi kirjasto, jonka kokoelmia henkilökunnan ja oppilaiden ohella yleisö pääsi pientä kuukausimaksua vastaan käyttämään. Kun yleisön kiinnostus kasvoi, perustettiin erillinen "Singapore Library", joka avattiin 22. tammikuuta 1845. Vuonna 1849 kirjaston toimintaa laajennettiin Malesian historiaan keskittyneellä museolla. Kirjaston ja museon nimi muutettiin vuonna 1874 muotoon "Raffles Library and Museum". Kokoelmia kartutettiin ja syksyllä 1887 kirjastolle ja museolle avattiin oma rakennus.
Woodstock (Portugal. The Man -yhtyeen albumi)
Woodstock on yhdysvaltalaisen alternative rock -yhtye Portugal. The Manin kahdeksannes studioalbumi, jonka julkaisi Atlantic Records 16. heinäkuuta 2017. Yhtye aloitti uuden albumin tekemisen 2013, Evil Friends - albumin julkaisun jälkeen nimellä "Gloomin and Doomin". Albumin nimi vaihdettiin Woodstockiksi myöhemmin.
Nimi Woodstock tulee yhtyeen laulajan, John Gourleyn isän Woodstock - lipusta, jonka hän näytti Gourleylle. Se herätti inspiraatiota yhtyeelle ja albumin viralliseksi nimeksi tulikin lopulta Woodstock. Albumin kansikuva on yhtyeen kaverin kuva, jossa esiintyy palava auto. Kuva otettiin Kaliforniassa.
Single "Live in the Moment" on mukana Electronic Artsin julkaiseman FIFA 18 -pelin soundtrackissa. Kappaleille "Feel It Still", "Live in the Moment" ja "Rich Friends" on julkaistu musiikkivideot.
Retignano
Retignano on kylä Italiassa Stazzeman kunnassa Luccan maakunnassa Toscanassa. Sitä asuttivat alun perin apuaaniliguurit jotka olivat pieni, Pohjois-Euroopasta tuleva yhteisö. Retignano päätyi Rooman keisarikunnan hallintaan vuonna 177 eaa., jolloin siitä tuli yksi menestyneimmistä ja kehittyneimmistä roomalaisista yhteisöistä Apuaanialpeilla. Sitä käytettiin lähinnä piilopaikkana mereltä tulevan hyökkäyksen varalta, sillä se oli tunnetusti hyvä paikka tarkkailla mereltä tulevia vihollisia, ja sieltä sai runsaasti puuta, uuttomateriaaleja ja marmoria. Retignano oli vuosisatojen ajan itsenäinen nimityksellä ”pikkukunta”, mutta vuonna 1776 suurherttua Pietro Leopoldo riisti siltä kyseisen nimityksen alistaen sen osaksi Luccaa, jonka maakunta Retignano nykyäänkin on. Retignano palasi menestyksen polulle 1800-luvun puolessavälissä, kiitos marmorilouhosten, joissa louhitaan arvostettua "bardiglio fioritoa", jota erityisesti projektin englantilaiset rahoittajat arvostivat.
Maailmansotien välissä kylä koki nopeaa väestönlaskua, jota aiheuttivat muuttaminen suuriin kaupunkeihin ja ulkomaille, erityisesti Pohjois-Amerikkaan ja Argentiinaan. Kadehdittavasta sijainnistaan johtuen saksalaiset hyödynsivät sitä, kunnes amerikkalaisjoukot uudelleenvalloittivat sen ja sijoittivat sinne yhden päätukikohdistaan Gootti-linjan etenemisvaiheen aikana.
Reijo Lumisalmi
Reijo Lumisalmi (1949 Suomussalmi – 1987 Raahe) oli harrastajamuusikko, jonka tunnetuimpia sävellyksiä ja sanoituksia ovat iskelmälaulaja Reijo Kallion hittikappaleet ”Yksinäinen” (1979) ja suosittu häävalssi ”Suvivalssi” (1980). Lumisalmi ehti elämänsa aikana säveltää yli 40 kappaletta useille kotimaisille 70- ja 80-luvulla levyttäneille artisteille. Muun muassa Ahti Lammen vuonna 1980 julkaistulta esikoisalbumilta "Elämän valttikortit" löytyy viisi Lumisalmen säveltämää ja sanoittamaa kappaletta: ”Kesää kaipaan mä taas”, ”Kevään taikaa”, ”Lapsuuden pihamaa”, ”Sait minut tuntemaan” ja ”Kaksin on kauniimpaa”.
Päivätyönsä Lumisalmi teki autonkuljettajana Tie- ja vesirakennushallituksen palveluksessa. Hän soitti kitaraa ja harmonikkaa ja levytti laulujaan myös itse.
Kauppaporvari (Raahe)
Kauppaporvari on Raahen keskustassa sijaitseva julkisia ja liiketiloja sisältävä rakennus, jossa on yli 400-paikkainen konserttisali Raahesali, kokous- ja kongressitiloja sekä kahvila-ravintola. Arkkitehtitoimisto Martti Väisäsen suunnittelema rakennus on valmistunut vuonna 1999 ja on pinta-alaltaan noin 10 000 neliömetriä. Raahesalin akustiikkakonsulttina on toiminut Alpo Halme.
Kiinteistön tiloista Raahesali, kokoustilat Fregatti ja Parkki sekä Galleria Myötätuuli ovat Raahen kaupungin omistuksessa. Kauppaporvarin tiloissa toimii myös muun muassa hotelli Raahen Hovi.
Kaislammi
Kaislammi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Äimälässä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Murronmäen ja Sydänmaankorven välisellä metsäalueella, jonka painaumassa ovat Sulkavankorven suot. Lammen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsää. Lampi on autio eikä sen rantaan johda tietä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Mallasveden alueeseen (35.711) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,3 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme suo-ojaa ja sen laskuoja Myllyoja laskee 2,5 kilometrin päässä Ruotsilanselällä Mallasveteen Äimälän Liessaaren kohdalle.
Kirjaslampi (Valkeakoski)
Kirjaslampi , josta käytetään myös muotoa Kirjaslammi , on Pirkanmaalla Valkeakoskella sen kaupunkitaajaman lähellä sijaitseva lampi. Lampi kuuluu osana Valkeakosken ulkoilualueita .
Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Lammen rannassa on yleinen uimala , jonka yhteyteen on rakennettu laiturirakennelma. Etelärannalla sijaitsee myös tanssilava .
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Mallasveden alueeseen (35.711) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Lammesta on laskuoja Mallasveteen.
Lammen itärannat ovat olleet saarena silloin kun Mallasveden pinta oli nykyistä korkeampana. Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa tilanne näyttäisi olleen juuri sellainen . Saaressa on asuttu varhaismetallikaudella ja asuinpaikan ranta on Kirjaslammille päin.
Vuoden 1956 peruskartassa lammessa oli jo uimala ja sen etelärannalla tanssilava. Läheinen hotelli on rakennettu vasta vuoden 1986 kartan julkaisun jälkeen.
Kaakkolampi (Valkeakoski)
Kaakkolampi on Pirkanmaalla Valkeakoskella Painon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat suota. Lamen rantasuon reunalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet seututieltä 310.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,5 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän suo-ojaa, joista Yhtehittensuolta tuleva on pisin oja. Lammen laskuoja laskee kilometrin päässä Halkohaavanjärven Kaakkoperään, joka sijaitsee 13 metriä alempana.
Kokojärvi
Kokojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kuohenmaalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat paikoin avosuota. Järven vieressä sijaitsee maatila, jonka peltomaat ympäröivät järveä länsipuolelta. Järven kaakkoispuolella kohoaa 55 metriä korkeammalle kalliohuippuinen Kokovuori.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,2 metriä mpy. Järveen on johdettu ympäröivien peltojen kuivatusojia ja sen laskuoja laskee Roineeseen Karpinlahdella.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on mainittu nimeltä, mutta se oli tuolloin autio erämaajärvi.
Haapajärvi (Kangasala)
Haapajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kuohenmaalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen etelärinteet ovat jyrkkiä ja pohjoiset rannat alavaa mata. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lännessä sijaitsee maatila, mutta muuten järven rannat ovat autiot..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,6 metriä mpy. Siihen laske entisiä pelto-ojia metsämaalta. Järven itäpäästä alkaa laskujoki, joka virtaa alajuoksulla peltomaiden läpi Roineen Haapalahden Eteläistenperään.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Haapajärvi oli autio, mutta sen pohjoisrannat oli raivattu niityksi. Vuoden 1953 peruskartassa järven länsipuoli oli laajaa yhtenäistä peltomaata, joka on nykyään osittain metsitetty.
Iso Ahvenjärvi (Kangasala)
Iso Ahvenjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kuohenmaalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueen keskellä avokallioiden välisessä notkossa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat suomaata. Järvi on autio eikä sen rantaan johda tietä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,8 metriä mpy. Järveen on johdettu viisi suo-ojaa, joista yksi toimii laskuojana. Sen vedet on johdettu muihin metsäojiin, mutta se luetaan vesistöllisesti Roineeen alueeseen. Pikku Ahvenjärvi sijaitsee 500 metriä etelään.
Lahnajärvi (Kangasala, Savo)
Lahnajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Savon kylässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Roineen länsirannan lähellä peltojen ympäröimänä. Järvellä on kartan mukaan yksi autiosaari Pajusaari, joka on halkaisijaltaan lähes 50 metriä. Etelärannasta työntyy järvelle leveä niemi, joka on autio. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Järven lähiympäristössä on neljä maatilaa ja sen rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet suoraan seututieltä 310 tai sen sivutieltä yhdystieltä 3110.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,5 metriä mpy. Järveen laskee viisi tulo-ojaa, joista pisin on pakolaistenoja. Ojat tuovat muun muassa peltomaiden kuivatusvesiä. Pohjoisrantaan laskee Syväjärven lyhyt laskuoja. Sen kautta tulevat myös esimerkiksi Nelijärven, Iso-Riutan ja Iso-Salmuksen järvet. Järven laskujoki Myllyoja laskee Roineen Kurunlahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Kurun kylän peltoaukea ulottui Roineelta Lahnajärvelle seuraten vieressä kulkevaa Lempäälään johtanutta tietä. Kummallakin puolella Lahnajärveä oli torppa ja järven kaakkoispuoli oli raivattu niityiksi. Järven laskuojan alajuoksulla Myllyojassa pyöri vesimylly. Vuoden 1953 peruskartassa järven ympäristössä oli peltoja joka suunnalla. Kun Järvenpään maatila luopui viljelystä, metsitettiin sen peltomaat. Etenkin järven kaakkoisrannoille ilmaantui vapaa-ajan asuntoja vuoden 1979 karttaan mennessä runsaasti.
Syväjärvi (Kangasala, Savo)
Syväjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Savon kylässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järven keskellä työntyy pohjoiseen niemi, joka jakaa järven erikokoisiin osiin. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, jota rikkoo kaksi peltopalstaa. Järven ympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu 16 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3110.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,1 metriä mpy. Järven ainoa karttaan merkitty tulo-oja on Nelijärven laskuoja, joka laskee järven itäpäähän. Sen kautta laskee kymmenisen metsäjärveä. Vedet jatkavat Syväjärvestä Lahnajärveen, josta ne päätyvät Roineeseen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Syväjärvi oli piirretty asumattomaksi järveksi, jonka rannoilta oli jo raivattu pari niittyä. Lempäälään menevä maantie kulki järven ohi sen eteläpuolelta. Vuoden 1953 peruskartassa järvellä toimi neljä maatilaa ja niiden peltoala ympäröi järveä kattavammin. Lopetettujen maatilojen peltoja on sittemmin metsitetty. Vuoden 1960 kartassa järvellä on neljä mökkiä ja vuoden 1975 kartassa yksitoista.
Nelijärvi
Nelijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Savon kylässä sijaitseva metsäjärvi.
Järven pinta-ala on 7,7 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järvi on yhtä vapaa-ajan asuntoa lukuun ottamatta autio.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,8 metriä mpy. Nelijärveen laskee luoteesta Kivinenoja, joka on Lampisen laskuoja. Lampisen kautta laskevat myös Pikku-Salmus, Iso-Salmus ja Lammasjärvi. Nelijärven länsipäähän laskee Mustaoja, joka on Iso-Riutan laskuoja. Muita tämän ojan kautta laskevia järviä ovat Särkijärvi, Vähä-Riutta, Salmus ja Helvetinjärvi.
Järvi sisältyy Lempäälän ja Kangasalan rajalla sijaitsevaan Salmuksen alueeseen, joka on pienjärvien Natura 2000-suojelualue. Alue on suosittu retkeilyalue.
Särkijärvi (Kangasala, Savo)
Särkijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Savon kylän lähellä sijaitseva metsäjärvi.
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Järvi on autio, mutta sen läheltä kulkee metsäautotie yhdystieltä 3110.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121 metriä mpy. Järven ainoa oja on sen laskuoja Mustaojaan, joka laskee Nelijärveen. Sen vedet päätyvät lopuksi Roineeseen.
Järvi sisältyy Lempäälän ja Kangasalan rajalla sijaitsevaan Salmuksen alueeseen, joka on pienjärvien Natura 2000-suojelualue. Alue on suosittu retkeilyalue.
Vähä-Riutta
Vähä-Riutta on Pirkanmaalla Lempäälässä ja Kangasalla sijaitseva metsälampi.
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lampi sijaitsee Iso-Riutan lähellä, mutta näiden välillä ei ole kartan mukaan yhteyttä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Riuttajärvien välisellä kannaksella sijaitsee Taivalpirtti ja Vähä-Riutan rannassa on nuotiopaikka. Nämä kuuluvat Birgitan polun reitistöön. Kuntien välinen raja ylittää lammen sen keskeltä. Pirtille tulee tie yhdystieltä 3110.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä mpy.
Lammesta ei lähde laskuojaa eikä siihen laske muita ojia. Sitä voidaan pitää umpijärvenä.
Järvi sisältyy Lempäälän ja Kangasalan rajalla sijaitsevaan Salmuksen alueeseen, joka on pienjärvien Natura 2000-suojelualue. Alue on suosittu retkeilyalue.
Vuoden 1975 peruskartassa lammille tulee etelästä metsätie ja samassa yhteydessä sinne ilmaantuu Taivalpirtti. Molemmat puuttuivat vuoden 1960 kartasta.
Iso-Riutta
Iso-Riutta on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva metsäjärvi.
Järven pinta-ala on 6,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Riuttajärvien välisellä kannaksella sijaitsee Taivalpirtti ja Vähä-Riutan rannassa on nuotiopaikka. Nämä kuuluvat Birgitan polun reitistöön. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on muuten autio. Pirtille tulee tie yhdystieltä 3110.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,2 metriä mpy. Järven lounaispäähän laskee Salmuksen lyhyt laskuoja. Iso-Riutta laskee Mustaojaa myöten Nelijärveen, josta sen vedet päätyvät lopuksi Roineeseen.
Järvi sisältyy Lempäälän ja Kangasalan rajalla sijaitsevaan Salmuksen alueeseen, joka on pienjärvien Natura 2000-suojelualue. Alue on suosittu retkeilyalue.
Vuoden 1975 peruskartassa lammille tulee etelästä metsätie ja samassa yhteydessä sinne ilmaantuu Taivalpirtti. Molemmat puuttuivat vuoden 1960 kartasta. Karttojen mukaan laskuojan nimi on ollut myös Koivusoittenoja.
Salmus (Lempäälä)
Salmus on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva metsäjärvi.
Järven pinta-ala on 11,3 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järven lounaispäässä sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa vierekkäin. Niille tulee tie yhdystieltä 3110.
Järvi sisältyy Lempäälän ja Kangasalan rajalla sijaitsevaan Salmuksen alueeseen, joka on pienjärvien Natura 2000-suojelualue. Alue on suosittu retkeilyalue.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,3 metriä mpy. Siihen on johdettu vain kaksi metsäojaa, joista kaakkoispäähän laskeva tule Helvetinjärvestä. Salmus laskee Iso-Riuttaan, jonka vedet päätyvät lopuksi Roineeseen.
Vuoden 1953 peruskartassa järven nimi oli Salmijärvi, vuoden 1960 kartassa Salmusjärvi ja vuoden 1975 kartassa Salmus.
Lampinen (Kangasala)
Lampinen on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva metsälampi.
Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lampi on saareton ja autio. Sen lähelle tulee metsäautotie Kangasalan suunnalta.
Järvi sisältyy Lempäälän ja Kangasalan rajalla sijaitsevaan Salmuksen alueeseen, joka on pienjärvien Natura 2000-suojelualue. Alue on suosittu retkeilyalue.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,7 metriä mpy. Siihen laskee Pikku-Salmuksesta sen ja Iso-Salmuksen yhteinen laskuoja. Lampisesta laskee Kivinenoja Nelijärveen, josta vedet päätyvät lopuksi Roineeseen.
Pikku-Salmus
Pikku-Salmus on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva metsälampi.
Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Hollon suon lounaispäässä Iso-Salmuksen vieressä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Lampi on saareton ja autio, mutta sen ympäri kulkee metsäautotie, joka tulee Kangasalta päin.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,8 metriä mpy. Järveen laskee idästä Hollon kuivatusojat ja lännestä Iso-Salmuksen yhdysoja. Pikku-Salmuksen laskuoja laskee Lampiseen, jonkavedet päätyvät lopulta Roineeseen.
Järvi sisältyy Lempäälän ja Kangasalan rajalla sijaitsevaan Salmuksen alueeseen, joka on pienjärvien Natura 2000-suojelualue. Alue on suosittu retkeilyalue.
Vuoden 1960 peruskartassa sen nimi oli vielä Vähä Salmus, mutta vuoden 1975 kartassa Pikku-Salmus. Alueelle rakennettiin metsäautotiet vasta 1975 jälkeen.
Iso-Salmus
Iso-Salmus on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva metsäjärvi.
Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen lounaispuolella kohoaa yli 20 metriä korkeammalle Kalliokorvenkallioihin kuuluva mäki. Muualla on järven rannat alavia. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Järven ympäri on rakennettu metsäautotie, joka ei kuitenkaa tule rantaan asti. Metsäautotie tulee Kangasalan suunnalta päin.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,9 metriä mpy. Järveen on johdettu neljä lyhyttä metsäojaa. Sen laskuoja laskee Pikku-Salmukseen. Järvien vedet päätyväät lopulta Roineeseen.
Järvi sisältyy Lempäälän ja Kangasalan rajalla sijaitsevaan Salmuksen alueeseen, joka on pienjärvien Natura 2000-suojelualue. Alue on suosittu retkeilyalue.
Alueelle rakennettiin metsäautotiet vasta 1975 jälkeen.
Ruutananjärvi
Ruutananjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Ruutananvuoristossa Koukkurahkan itäpuolella erämaassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,9 metriä mpy. Järveen on johdettu yksi metsäoja Houkanvuoren suunnalta, mutta sen laskuoja virtaa länteenpäin. Se laskee Roineen pohjoisrantaan.
Järven tulo-oja on kaivettu peruskartan vuosien 1975 ja 1991 julkaisujen välissä.
Säkkölänjärvi
Säkkölänjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kangasalan keskutaajaman lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Siinä on historiallista syistä kaksi jokimaista lahtea, joista kaakkoon työntyy Hyyrönhauta lähes Talviahteenlahdelle asti, ja itään kulkee Sarsanvirran 900 metriä pitkä entinen joenuoma. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, mutta jos mukaan luetaan koilliseen työntyvä joenuoma, on siellä yksi luotomainen saari. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä ja sen rannat ovat peltoaukean entistä pellonreunaa, joka on heinittynyt ja pajukoitunut. Järvellä ei ole vapaa-ajan asuntoja. Sen ympäri voi ajaa ja sen lähelle pääsee valtatieltä 12 käyttämällä yhdystietä 13991.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Siihen laskee etelästä tuleva Kyläjärven laskuoja ja luoteesta Taivallammin laskuoja. Suurempi Kirkkojärvi virtaa Taivallammin läpi. Säkkölänjärvi laskee Hyyrönhaudan kautta Roineen Kaivannonselän Talviahteenlahdelle.
Järvi on voimakkaasti rehevöitynyt. Nykyään järvi on luonnonsuojelualuetta ja se kuuluu Natura 2000-alueeseen (FI0316005), johon sisältyvät myös Ahuli, Taivallammi, Kirkkojärvi ja Kyläjärvi.
Järvi on jäänne entisestä Sarsanvirrasta, jonka virtaus loppui vuonna 1604 sattuneeseen Suur-Längelmäveden vedenpinnan nopeaan alenemiseseen. Uusi lasku-uoma aukesi Pälkänevedellä Syrjänharjulla, jossa nykyään virtaa Kostianvirta. Kuivuneessa Sarsanvirran uomassa oli muutama syvempi kohta, joihin jäi vettä makaamaan. Myös Säkkölänjärvi voidaan pitää Sarsavirran uoman laajentumana ja siten sen jäänteenä. Voidaan myös tulkita, että järvi olisi ollut Sarsavirran läpivirtausjärvi tai sen suvanto.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Sakolajärvi” ja sen luoteisrannassa sijaitsi ”Jokuisby” ja koillisrannassa ”Joutsniemi Gård”. Järven etelärannat oli raivattu asti niityiksi ja siihen laski luoteesta Kirkkojärvi ja ”Taivaslampi” ja etelästä ”Kilanjärvi”. Kuivuneen Sarsanvirran kohdalla kulki nyt tiet etelään ja länteen ilman ylityspaikkoja.
Vuoden 1953 peruskartassa järveä ympäröi kaikissa ilmansuunnissa laajat peltoaukeat. Pellot ulottuivat aivan rantaan saakka, mutta vuoden 1980 kartasta asti on pellonreunnoille jätetty laajemman suojavyöhykkeet. Luoteessa oleva maatila lopettanut jonkun peltopalstan viljelyn ja rakentanut sen kohdalle teollisuusrakennuksia.
Kyläjärvi (Kangasala)
Kyläjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kangasalan keskustaajaman lähellä Tiihalan kylässä ja osa-alueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 6,7 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Tiihalassa peltoaukean keskellä Säkkölänjärven eteläpuolella. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat peltomaiden keskellä olevaa suoja-aluetta, joka on ruohottunutta ja joka kasvaa pensaikkoa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on Virolan maatilaa lukuun ottamatta autio. Yhdystie 13991 kiertää järven sen eteläpuolelta.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,7 metriä mpy. Kyläjärvi laskee lyhyttä ojaa myöten Säkkölänjärveen, joka vuorostaan laskee Roineeseen.
Järvi on voimakkaasti rehevöitynyt. Nykyään järvi on luonnonsuojelualuetta ja se kuuluu Natura 2000-alueeseen (FI0316005), johon sisältyvät myös Ahuli, Taivallammi, Kirkkojärvi ja Säkkölänjärvi.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kilanjärvi”. Sen etelärannalla sijaitsi Tihalan kylä, jonka pellot levittäytyivät järven eteläpuolella itään ja länteen. Säkkölänjärven ja Kyläjärven väli oli raivattu niittymaiksi.
Taivallammi
Taivallammi on Pirkanmaalla Kangasalan keskutaajaman lähellä Jokioisten kylässä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 10,0 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se on peltomaiden ympäröimä ja sen rantojen lähialueet suota tai soistunutta metsämaata. Lammella ei ole kartan mukaan saaria, ja sen rannat ovat autiot. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,5 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä pelto-ojaa lammen lähiympäristöstä. Lammen läpi virtaa oja Kirkkojärvelta Säkkölänjärveen, josta se jatkaa vielä Roineeseen.
Järvi on voimakkaasti rehevöitynyt. Nykyään järvi on luonnonsuojelualuetta ja se kuuluu Natura 2000-alueeseen (FI0316005), johon sisältyvät myös Ahuli, Kyläjärvi, Kirkkojärvi ja Säkkölänjärvi.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Taivaslampi”. Jokioisten kylän pellot ulottuivat Tavallammiin asti pohjoisesta ja Leipin peltomaat todennäköisesti etelästä, mutta lammen ja Kirkkojärven välissä oli vain kosteita niittymaita.
Suoramanjärvi
Suoramanjärvi on Pirkanmaalla Kangasalan keskutaajaman lähellä Ranta-Koiviston länsipuolella ja Suoraman eteläpuolella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 14,0 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se on muodostunut itä-länsi suuntaiseen muinaiseen lasku-uomaan, jossa sijaitsevat myös Pitkäjärvi ja Kaukajärvi. Varsinkin järven lounaisrannat ja itäpään rannat viettävät jyrkemmin kuin muut rannat. Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, mutta sen rannat ovat asuttuja. Rannoilla on ollut viisi maatilaa, mutta sinne on rakennettu lisää rakennuksia. Niille tulee tiet Ranta-Koivistosta. Pohjoisrannassa on yleinen uimaranta.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,2 metriä mpy.
Koskijärvi (Kangasala)
Koskijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Iharin ja Pohjalahden kylien lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 6,1 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järven ympäristö laskee niin, että yläpuolella oleva Linnajärvi on 21,5 metriä korkeammalla kuin Pälkänevesi, johon Koskijärvi laskee 13,3 metriä ylempänä. Virtaavassa vedessä on siten koskia. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Rantaan on rakennettu talo ja yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3231.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,5 metriä mpy. Järveen on johdettu vain kaksi pelto-ojaa ja Paskolammen laskuoja. Siihen tulee Linnajärven laskuoja ja sen oma laskuoja juoksee Pohjalahden kylän ja Vähäjärven läpi Pälkäneveden pieneen Kirkkolahteen.
Vähä Linnajärvi
Vähä Linnajärvi , joka kirjoitetaan myös Vähä-Linnajärvi , on Pirkanmaalla Kangasalla Iharin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee samassa painaumassa kuin Linnajärvikin, mutta niiden välissä sijaitsee Linnavuori eli Poikavuori ja Haukanvuori. Luoteessa sijaitsee niittyjä, jotka ovat olleet aiemmin viljelyssä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Sen pohjoisrannalla sijaitsee vapaa-ajan asunto, jolle tulee Linnajärveltä tie.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy. Siihen laskee metsäoja, johon on johdettu suon kuivatusoja, ja sen laskuoja yhdistää sen Linnajärveen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa nykyisen Linnajärven maatilan kohdalla sijaitsi torppa, jonka niittyjä oli raivattu järvien väliseltä suomaalta. Vuoden 1979 peruskartassa sen pohjoisrannassa näkyi ensimmäisen kerran mökki. Luoteessa oli viljelyssä peltomaata, jonka pinta-alaa oli laajennettu vuoden 1957 kartasta.
Ruokojärvi (Kangasala, Heponiemi)
Ruokojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Iharin ja Heponiemen kylien pohjoispuolella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on asutuksesta autio. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,7 metriä mpy. Siihen ei laske ojia ja sen laskuoja virtaa aluksi itään, josta se Kivikoskenojana laskee alas Linnajärven Hangaslahteen.
Iso-Ahvenainen (Kangasala)
Iso-Ahvenainen on Pirkanmaalla Kangasalla Majaalahden ja Iharin kylien välissä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kalliomäkien painaumassa Ahvenaiskorkeen mäen pohjoispuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen pohjoisrantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto. Sille tulee tie Majaalahdelta. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Kangasalan ja Pälkäneen raja käy kääntymässä 150 metrin päässä kaakossa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,5 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme suon kuvatusojaa ja sen laskuoja lähtee järven länsiosan eteläpäästä. Oja virtaa Pikku-Ahvenaisen läpi ja vahvistuu metsälähteistä ennen kuin se laskee Kivikoskenojan nimisenä Linnajärven Hangaslahteen.
Särkijärvi (Pälkäne, Pohjalahti)
Särkijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla ja Pälkäneellä Pohjalahden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 8,7 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee mäkien välisessä painaumassa ja huomattavimmat mäet ovat Taipaleenvuori lännessä ja Savinenvuori idässä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven eteläpuolella on maatila, mutta sen pellot eivät ulotu järvelle eikä peltojen ojia ole johdettu järveen. Rannoille on rakennettu alle 10 vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet maatilan kautta Pohjanlahden kylältä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,6 metriä mpy. Järveen on johdettu kaksi metsäojaa ja sen laskuoja lähtee sen eteläpäästä. Se virtaa kaakkoon ja laskee Pälkäneveteen Ajoksenlahteen Pohjanlahden kylässä.
Masakainen
Masakainen on Pirkanmaalla Pälkäneellä Pohjalahden kylän pohjoispuolella sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Särkijärven koillispuolella kallioiden välisessä painaumassa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueeella, jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,9 metriä mpy. Siihen on johdettu lyhyt metsäoja, mutta sillä ei ole laskuojaa.
Innasjärvi
Innasjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Pohjalahden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se on muodostunut mäkien saartamaan laaksoon, jonka suurimmat mäet ovat kaakossa Kulloinvuori ja idässä Huuhkainvuori. Järven muodon sanelee sen keskeltä länteen työntyvä 350 metriä pitkä niemi. Sen pohjoispuolelle jäävä lahti muodostaa oman järvenosansa. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, jossa on vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Nille tulee tiet pääasiassa etelästä Pohjalahden kylän läpi kulkevalta yhdystieltä 3231.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105 metriä mpy. Sen laskuoja lähteen pohjoisosasta Heikurinperältä ja se laskee Leppäojaa myöten yli kilometrin päässä Iso Herrailanjärveen, joka laskee vuorostaan Pälkäneveden Tyrynselkään.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven pohjoisrannassa oli raivattu niittyjä samasta kohtaa, missä myöhemmin on ollut peltomaata. Vuoden 1957 peruskartassa niemellä on ollut vähintään kolme tiettömiä taloa, jossa on ollut pienet peltotilkut. Järven pohjoisrantaan ulottui maatalon pellot. Etelärannassa oli myös taloja tuohon aikaan.
Iso Herrailanjärvi
Iso Herrailanjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Pohjalahden kylän itäpuolella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on toinen Herrailanjärvistä, jonka rannoilla on ollut viljelevää asutusta. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannassa mäellä sijatsee yksi vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lounais- ja länsipuolella on peltoja ja maatila, jonka kautta kulkee Tursolaan johtava maantie.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,9 metriä mpy. Siihen laskee kolme ojaa. Luoteesta tulee Leppäoja, joka on Innasjärven laskuoja ja pohjoisesta laskee Pienen Herrailanjärven laskuoja. Se saa vettä myös Sulkajärvestä ja Mutajärvestä. Järven laskuoja Myllyoja laskee Pälkäneveden Tyrynselkään. Myllyojalla on pudotusta 13,7 metriä.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvien nimet mainitaan muodossa ”Herransilda lammet”, mikä viittaisi maantiesiltaan. Seudun nykyiset pellot olivat tuolloin niittymaita. Vuoden 1957 peruskartassa myös järven koillispuolella oli peltomaata
Pieni Herrailanjärvi
Pieni Herrailanjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Pohjalahden kylän itäpuolella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Ison Herrailanjärven pohjoispuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen läheisyyteen on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat suota.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on yli 100 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi kuivatusojaa, joista idästä tulevalla on myös takanaan Sulkajärvi ja Mutajärvi. Järven oma laskuoja laskee 200 metrin päähän Isoon Herrailanjärveen. Kartan mukaan sen uomaa on voitu syventää kaivamalla.
Vähäjärvi (Pälkäne, Kukkola)
Vähäjärvi eli myös Kukkolanjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Kukkolan kylässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Pälkäneveden rannan tuntumassa suoalueella ja sen eteläpuolella kohoaa Järventaustanvuori yli 40 metrin korkeuteen. Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä ja vesialueen rannat ovat kosteikkoa. Kosteikon reuna on pääsääntöisesti peltomaata, mutta etelässä se on metsämaata. Järven rantoja seuraa pohjoisessa seututie 322.
Järvi ja sitä ympäröivä kosteikko on luonnonsuojelualuetta. Se kuuluu Natura 2000 -ohjelmaan (FI0338004) ja sen suojellun alueen pinta-ala on 47 hehtaaria. Se on valtakunnallisesti arvokas lintujärvi ja sen pohjoisrannassa sijaitsee lintutorni. Järven länsipää on kasvamassa umpeen.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,5 metriä mpy. Järveen on johdettu pelto-ojia, mutta kartassa niistä huomattavin on Vimmunkulmalta laskeva johto-oja. Se tuo myös Maisen ja Maisenjärven vesiä. Vähäjärven laskuoja lähtee järven koillispäästä ja se laskee 400 metrin päässä Pälkäneveden Kukkolanselän Kukkolanlahteen. Oja on kartan mukaan kaivettu syväksi, mikä viitta Vähäjärvellä tehtyyn järvenlaskuun.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimenä oli ”Kukkolanjärvi”. Kartassa sen koko ja muoto poikkeavat nykyisistä ja sille onkin todennäköisesti tehty järvenlasku. Järven luoteis- ja länsirannat olivat peltomaata. Luoteispäässä sijaitsi Kukkolan kylä.
Pyhäjärvi (Pälkäne)
Pyhäjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Kukkolan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 11,9 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Pälkäneveden ylittävän harjujakson länsipuolella Syrjäharjun rinteen juurella olevassa painaumassa. Tämän vuoksi sillä ei ole myöskään laskuojaa. Järvellä on kartan mukaan yksi luotomainen saari rannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat joko Syrjäharjun (vanha nimi Lemmettylänharju ) rinnettä tai vastarannalla olevaa suota tai avosuota. Suon takana sijaitsee Kukkolan peltoaukeaa. Järven länsirannan lähellä sijaitsee yksi vapaa-ajan asunto ja etelärannalla viisi kiinteän asumisen lisäksi. Järven pohjoispuolelta kulkee seututie 322.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,3 metriä mpy. Järveen ei näy kartassa johdettuja ojia eikä sillä vaikuta olevan laskuoja. Pellot viettävät kuitenkin järveen päin, joten sinne päätyy hieman pintavaluntaa.
Vuoden 1957 peruskartassa on järven etelärinteillä kaksi maatilaa, jonka peltoja sijaitsi etelärinteessä. Pellot on nykyään metsitettyjä ja siellä sijaitsee viisi vapaa-ajan asuntoa.
Maisenjärvi
Maisenjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Kankaansyrjän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Pälkäneveden ylittävän harjujakson delta-alueen länsisivulla Syrjäharjun rinteen juurella. Harjualueen kainalossa olevaa aluetta kutsutaan Maiseksi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat suota. Etelässä pellot ulottuvat järven rantaan asti. Järvelle tulee tie Aitoolta.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,6 metriä mpy. Järveä ympäröivää suota on ojitettu ja sen ojat on johdettu järveen. Etelän suunnasta ojiin on yhdistetty kaksi metsäojaa. Yksi oja on järven laskuoja, joka virtaa peltoaukean poikki luoteeseen, jossa se yhtyy Vimmunkulman pelloilla Vähäjärveen laskevaan johto-ojaan.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Maise oli autiota suota lukuun ottamatta rajan takana olevaa niittymaata. Maisen ylitti silloin kuntaraja. Vuoden 1957 peruskartassa Maisen peltoaukea oli raivattu nykyisenlaiseksi. Pohjoispuolella sijaitsi Sikovuori, jota ei oltu silloin vielä kaivettu. Ensimmäinen sorakuoppa näkyy vuoden 1979 kartassa. Nykyään Sikovuori on kaivettu lähes kokonaan pois.
Mutajärvi (Kangasala)
Mutajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Pakkalan Isolahden kulmakunnan lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kapealla Mutasuolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järvi on kartan mukaan ruohottunut.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,3 metriä mpy. Siihen on johdettu Mutasuon kuivatusoja, joka latjaa kaakkoon järven laskuojana. Oja laskee Sulkajärveen.
Oksijärvi (Pälkäne)
Oksijärvi , lyhyemmin myös Oksjärvi , on Pirkanmaalla Pälkäneellä Salmentaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 8,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Pitkonnotkon pohjoispäässä ja järven länsipuolella kulkee Köykkälän–Eskolanharjun harjujakso, jota kutsutaan Oksijärven kohdalla Köykkäänharjuksi . Järven itärannassa kohoaa vielä kallioinen Markkinaistenvuori 35 metriä järvenpintaa korkeammalle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat rakentamattomia. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Harjun päällä sijaitsee maatila ja sen pellot. Myös notkossa järven molemmilla puolilla on peltoa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,4 metriä mpy. Järveen on johdettu vain ykso oja ja sen laskuoja Pitkonoja virtaa Pitkonnotkoa myöten kaakkoon ja se laskee 1,4 kilometrin päässä Pälkäneveteen Jouttenselän Ahvenanlahteen.
Pyhänpohtianjärvi
Pyhänpohtianjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Kukkolan kylässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Pälkänevedestä nousevan harjujakson itäpuolella aivan Pälkäneveden tuntumassa. Harjujakso tunnetaan järven kohdalla nimillä Lukko ja Konkinharju ja niiden rinteet laskevat suoraan se länsirantaan. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat metsämaata, mutta sen etelä- ja pohjoispuolella sijaitsee peltoja ja maatila. Rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Kartan mukaan järveen laskee vain yksi pelto-oja ja sen laskuoja laskee Pälkäneveden Jouttenselän Pyhänpohtian lahteen Leinakan saren suojaan (vanhat nimet olivat Pyhäpohja ja Leinakansaari ).
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järveä ei vielä ole olemassa. Se on syntynyt Pälkäneveden vedenpinnan laskemisen myötä kuroutumalla siitä erilleen . Vuoden 1957 peruskartassa sen laskuoja on piirretty suoraksi kaivettuna.