Kaskinen
Kaskinen () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjanmaan maakunnan länsirannikolla, Kaskisen saarella. Kaskinen on väkiluvultaan Suomen pienin kaupunki ja pinta-alaltaan toiseksi pienin kunta. Kaskinen on asukasluvun perusteella myös Pohjanmaan maakunnan pienin kunta.
1700-luvulla kaupungille laadittiin ruutukaavaan perustuva asemakaava pitkine, suorine ja leveine katuineen, ja kaavassa varauduttiin selvästi suurempaan väestömäärään kuin sinne koskaan myöhemminkään on asettunut. Niinpä kaupungissa on edelleen myös monia rakentamattomia tontteja, eikä kaupunkiasutus juuri ulotu alkuperäisen kaavoitetun alueen ulkopuolelle. Kaskisissa on myös suosittu puutalorakentamista.
Kunta on kaksikielinen ja enemmistönä  prosenttia asukkaista puhuu suomea ja  prosenttia puhuu ruotsia. Ulkomaalaisia kaupungin väestöstä on (2013).
Kaupunki sijaitsee saarella, josta on kaksi siltaa mantereelle. Kaupunki on luonnollinen satamapaikka. Kaupungista kulkee myös rautatie, Suupohjan rata, Pohjanmaan radalle Seinäjoelle. Rataa käytetään nykyään kuitenkin ainoastaan tavaraliikenteeseen.
Kaskisilla on vain yksi naapurikunta, Närpiö, joka ympäröi kaupunkia muualta paitsi merellä, jossa Kaskisten vesialue ulottuu kapeana kaistaleena aluevesirajalle saakka. Närpiön lisäksi lähimpiä paikkakuntia ovat Kristiinankaupunki ja Teuva. Noin säteellä Kaskisista sijaitsee viisi muuta suurempaa kaupunkia: Vaasa pohjoisessa, Kurikka ja Seinäjoki koillisessa, Kauhajoki idässä ja Pori etelässä.
Kaupunki on perustettu 1785 alun perin "Kaskinen"-nimiseen saareen. Asiakirjoista löytyviä saaren vanhempia nimimuotoja ovat "Kaskisöyen" (1546), "Casköö" (1553), "Kaskisöö" (1573) sekä myöhäisempi "Kaskin" eli "Kyperäsaaren kaupunki" (1844). Vaikka vanhin tiedossa oleva kirjallinen maininta kaupunkia tarkoittavasta nimestä "Kaskinen" on vasta vuodelta 1863, suomenkielinen nimi on alkuperäinen. Tähän viittaa sekin, että vanhoissa ruotsinkielisissä saaren nimissä on nimen vartalo "Kaskis"-, johon on lisätty selittävä loppuosa ”ö”, joka tarkoittaa saarta. Todennäköisin tulkinta saaren alkuperäisestä nimestä on "Kaskisaari". Saaressa on siis harjoitettu varhaisina aikoina kaskiviljelyä.
Kustaa III perusti Kaskisen vuonna 1785, mutta se oli paikallisesti merkittävä satama jo aiemmin.
1800-luvulle saakka kalastus ja kaupankäynti olivat merkittävimmät elinkeinot. 1900-luvulla kaupunkiin rakennettiin rautatie ja suurempi satama, sahatoimintaa, suuret lautatarhat sahatavaran laivausta varten, muuta teollisuutta ja kalansuolaamo. Puolustusvoimat toimi kaupungissa sotien jälkeen kun Optinen Laitos sijaitsi paikkakunnalla.
1970-luvulla Metsä-Botnia nyk. Metsä-Fibre perusti kaupunkiin sellutehtaan. Se muutti kaupunkia suuresti, sillä sinne muutti paljon suomenkielisiä ja ruotsinkieliset jäivät vähemmistöksi. M-realilla on kaupungissa syksyllä 2005 valmistunut tehdas. Botnia ilmoitti 14. tammikuuta 2009, että se lopettaa Kaskisten tehtaan. Elokuussa 2013 Metsä Group -yhtymään kuuluva Metsä Wood päätti lopettaa jalostustoimintansa Kaskisissa ja irtisanoa .
1980-luvulla kaupungista oli KG-Linen lauttayhteys Ruotsin Gävleen. 6. lokakuuta 2008 virolainen Baltic Scandinavian Lines aloitti säännöllisen liikennöinnin Kaskisista Ruotsin Härnösandiin ro-ro-rahtialus M/S Gutella. Lauttayhteys on lopetettu alkuvuodesta 2009.
Kaskisten kaupunginjohtajaksi valittiin vuoden 2017 lopulla Minna Nikander.
Kaskisten kaksi suurpuoluetta ovat RKP ja SDP, jotka muodostavat enemmistön vaaleissa ja valtuustossa. Alla eduskuntavaalien kannatusprosentit Kaskisissa.Vuonna 2015 kunnassa oli 479 työpaikkaa. Niistä oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), palveluissa ja jalostuksessa. Jalostuksen osuus oli suurempi kuin koko maassa ().
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Oy Sonnfish Ab, Kuivaniemen Kala Oy ja Kaskitek Oy.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Vuoden 2017 lopussa Kaskisissa oli 1 274 asukasta, joista 1 254 asui taajamissa, 9 haja-asutusalueilla ja 11 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Kaskisten taajama-aste on 99,3 %. Kaskisten taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli Kaskisten keskustaajamaan, jossa oli vuoden 2017 lopussa tämän kaupungin alueella 1 254 asukasta. Kaskisten keskustaajama sijaitsee pääosin Kaskisissa, mutta pieneltä osin myös Närpiössä.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kaskisissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kaskisten alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.
Kaskisten pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla "gubben ronka" tai "runka", suolasilakkaa sisältävä perunasose, joka tarjoillaan puolukkasurvoksen ja voisulan kera.