Hallstahammarin kunta
Hallstahammarin kunta () on Västmanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västmanlandiin. Kunnan keskustaajama on Hallstahammar.
Kunnan maapinta-ala on 169,53 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 15 645 henkeä (31.12.2015).
Hallstahammarin tärkeimmät elinkeinot ovat maatalous ja metalliteollisuus. Paikkakunnalla on yläkoulu, jossa on 500 oppilasta 6.-9. vuosiluokalla (2010), sekä Kantzowskan ratsastuslukio. Kunnan alueella sijaitsee Strömsholmin linna, joka on yksi Ruotsin kuninkaallisista linnoista.
Vuonna 2007 kunnassa oli 53,32 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 31,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan alueelle muodostettiin viisi maalaiskuntaa: Berg, Kolbäck, Rytterne, Svedvi ja Säby. Jokainen niistä vastasi samannimistä entistä pitäjää. Bergin, Kolbäckin ja Svedin maalaiskuntien alueelle perustettiin vuonna 1939 Hallstahammarin taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1943 perustettiin Hallstahammarin kauppala, johon tulivat kuulumaan koko Svedvin maalaiskunta sekä osia Bergin ja Kolbäckin maalaiskunnista. Samalla taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Säbyn ja Rytternen maalaiskunnat liitettiin Kolbäckin maalaiskuntaan ja Bergin maalaiskunta Hallstahammarin kauppalaan. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Hallstahammarin kunta yhdistämällä Hallstahammarin kauppala ja Kolbäckin maalaiskunta. Kolbäckiin kuulunut Rytternen seurakunta liitettiin kuitenkin Västeråsin kuntaan.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 120 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 7,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 15,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 710 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 10,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 575 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 48 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 88,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 804 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Hallstahammarin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.