Ounasvaaran mäkikeskus
Ounasvaaran mäkikeskus on kuuden muovitetun hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka Ounasvaaralla Rovaniemellä.
Ounasvaaralle rakennettiin ensimmäinen hyppyrimäki helmikuussa 1927 ja saman vuoden joulukuussa avattiin pysyvä rakenteinen hyppyrimäki. Tätä mäkeä käytettiin vuoteen 1947 asti. Rovaniemelle avattiin maaliskuussa 1937 Pöyliövaaran hyppyrimäki, joka oli Suomen suurin hyppyrimäki. Saksalaiset joukot räjäyttivät sen Lapin sodassa 8. lokakuuta 1944.
Vuonna 1947 Ounasvaaralle rakennettiin puinen K50-mäki. Se koki kaksi tulipaloa, vuosina 1956 ja 1976. Vuoden 1976 tulipalo poltti alastulorinteen. Vuonna 1983 se uudelleenrakennettiin K64-mäeksi, joka sai myöhemmin myös alastulorinteen muovituksen.
Ounasvaaran etelärinteelle rakennettiin 1950-luvulla K35, K25, K15 ja K6 hyppyrimäet, jotka purettiin uuden tien rakentamisen takia vuonna 1987. Syksyllä 1987 rakennettiin nykyiselle paikalleen uudet K25, K15 ja K6 hyppyrimäet ja hieman myöhemmin rakennettiin myös K36-mäki.
Vuonna 1961 aloitettiin betonisen hyppyrimäen rakennustyöt ja se avattiin vuonna 1962. Vuoden 1976 remontissa keulan pituutta lyhennettiin metrillä. Toisessa remontissa vuonna 1990 asennetiin posliininen vauhtimäenlatu-ura ja alastulorinteen muovitus. Vuoden 2014 remontissa asennettiin vauhtimäkeen keinotekoisesti jäädytettävä latu-ura.
Ounasvaaran hyppyrimäessä on järjestetty Talviuniversiadit 1970, vuoden 2005 hiihdon nuorten maailmanmestaruuskilpailut, Continental Cupia ja Suomen mestaruuskilpailuja muun muassa vuosina 2012 ja 2014.
Mäkihyppykilpailut voitti Talviuniversiadeissa 1970 neuvostoliittolainen Gari Napalkov, nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa 2005 Joonas Ikonen ja joukkuemäen nuorten MM-kilpailun voitti Slovenia joukkueella Mitja Mežnar, Matevž Sparovec, Jurij Tepeš ja Nejc Frank.
Mäkiennätyksen 103,5 metriä on hypännyt Taku Takeuchi.
Naisten mäkiennätyksen 98,5 metriä on hypännyt Ulrike Gräßler.
Kesämäkiennätyksen 101,5 metriä on hypännyt Jarkko Määttä.
Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 64 metrissä, alastulorinteessä on muovitus.
Mäkiennätyksen 66,5 metriä ovat hypänneet Harri Hintsala, Sami Saapunki ja Wille Karhumaa.
Naisten mäkiennätyksen 45,5 metriä on hypännyt Julia Kykkänen.
Kesämäkiennätyksen 58,5 metriä on hypännyt Waltteri Karhumaa.
Naisten kesämäkiennätyksen 42,0 metriä on hypännyt Anna-Maija Oinas.
Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 36 metrissä ja HS-piste sijaitsee 40 metrissä. Alastulorinteessä on muovitus.
Mäkiennätyksen 40,0 metriä on hypännyt Mika Kulmala.
Naisten mäkiennätyksen 34,5 metriä on hypännyt Annamaija Oinas.
Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 28 metrissä, alastulorinteessä on muovitus. Ennen vuotta 2018 K-piste sijaitsi 25 metrissä.
Mäkiennätyksen 28,5 metriä on hypännyt Kaimar Vagul.
Naisten mäkiennätyksen 28,0 metriä on hypännyt Alva Thors.
Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 15 metrissä.
Mäkiennätyksen 14,5 metriä on hypännyt virolainen Artti Aigro 29. maaliskuuta 2009 Hopeasompa-kilpailussa. Naisten mäkiennätyksen 15,0 metriä ovat hypänneet Sofia Mattila kaksi kertaa, Elsa Thors ja Minja Korhonen 17. maaliskuuta 2018 Hopeasompa-kilpailussa.
Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 6 metrissä.
Mäkiennätyksen 5,5 metriä ovat hypänneet Väinö Mettiäinen ja Miika Ylipulli kaksi kertaa 7. joulukuuta 2002 Isommus-Cupissa. Naisten mäkiennätyksen 6,0 metriä on hypännyt Hilla Hirvonen 17. maaliskuuta 2018 Hopeasompa-kilpailussa.