hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Raidistonjärvi
Raidistonjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Raidiston kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 10,8 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvi sijaitsee keskellä Röyhdänsaarta mäkien välisessä painaumassa. Järvellä on kartan mukaan yksi noin 40 metriä pitkä kalliosaari, joka on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, peltoa ja avosuota. Sen lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa, joista toinen toimii myös matkailukeksuksena. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä 9 haarautuvalta kylätieltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,2 metriä mpy. Siihen ei kartan mukaan ole johdettu ojia ja sen laskuoja lähtee järven pohjoisrannasta ja se laskee Koljonselän Röyhdänsalmeen.
Järvi näkyy vuoden 1752 kartassa, johon on merkitty myös Raidiston talo tai kulmakunta . Vuosien 1957–1986 peruskartoissa ei viljelyalassa tai asumisessa ole tapahtunut merkittäviä muutoksia.
Oinasjärvi (Orivesi)
Oinasjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Talviaisten kylän itäpuolella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 12,7 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylängöllä Harovuoren juurella mäien ympäröimänä. Harovuoren rinteet laskeutuvat järven länsirantaan. Vuoren huippu kohoaa 75 metriä järven vedenpinnan yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle johtaa valtatieltä 9 kärrypolku.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,3 metriä mpy. Siihen on johdettu pohjoisesta Isosuon kuivatusoja. Järven laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja se laskee 1,2 kilometrin päässä Harolanlahteen. Vesireitti jatkaa siitä Lopenselän kautta Koljonselän Säkkiänselälle.
Paskojärvi (Orivesi)
Paskojärvi on Pirkanmaalla Oriveden Talviaisten kylän itäpuolella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueella, Harovuoren juurella sijaitsevan Oinasjärven ja koilisessa sijaitsevan Tuulijärven välissä, kallioisella mäkialueella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven itäpuolelta sen ohittaa valtatieltä 9 alkava ja Tuulijärvelle kulkeva metsäautotie.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,6 metriä mpy. Siihen on johdettu pieni metsäoja ja sen laskuoja laskee etelässä kahden kilometrin päässä Koljonselän Karviansalmeen.
Vähä-Heiniä
Vähä-Heiniä tai myös Pikku-Heiniä on Keski-Suomessa Jämsässä Länkipohjassa Hiukkaan ja Syväjärven kylien välissä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee kumpuilevan maaston painanteessa yhdessä Iso-Heiniän kanssa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,3 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia ja siihen tulee vain Iso-Heiniästä yli 300 metriä pitkä oja. Lammen laskuoja yhtyy alempana Maivian ja Hepojärven haaraan ja laskee sitten Koljonselän Säkkiän Hiukkaanlahteen.
Iso-Heiniä
Iso-Heiniä on Keski-Suomessa Jämsän Länkipohjassa Hiukkaan ja Syväjärven kylien välissä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 7,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee kumpuilevan maaston painaimassa yhdessä Vähä-Heiniän kanssa. Sen länsirannasta kohoaa kallioinen mäki 35 metriä vedenpintaa korkeammalle. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen pohjois- ja itäpuolella sijaitsee kolme maatilaa. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, paitsi pohjoisessa, missä ne ovat peltomaata. Lammen rantaviiva on soistunutta ja sitä kiertää kapea avosuon kaistale. Rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Lammen itäpuolelta kulkee Hirtolahteen jatkava yhdystie 3280.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,0 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsä- ja pelto-ojaa, joista toisen valuma-alueella sijaitsee Rummakkojärvi. Lammen laskuoja on suoraksi kaivettu ja yli 300 metriä pitkä oja Vähä-Heiniään. Nämä lammet laskevat samaa ojaa myöten Koljonselän Säkkiän Hiukkaanlahteen kuin Maivia ja Hepojärvi.
Vuoden 1965 peruskartassa pohjoispuoleln maatilan nimeksi on merkitty sulkuihin Heinäjärvi. Tämä on saattanut olla myös lammen aikaisempi nimi, sillä varsin usein maatilaa on kutsuttu järvensä mukaan. Kartan mukaan lammen ympärillä on ollut paljon enemmän peltoa, jotka ovat nykyään metsämaata.
Rummakkojärvi
Rummakkojärvi on Keski-Suomessa Jämsän Länkipohjan Hiukkaan kylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Rummakkovuoren itäpuolella ojitetun suon keskellä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat suota, jossa ranta muodostuu avosuon kaistaleesta.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,5 metriä mpy. Lampeen on johdettu kahdeksan suo-ojaa, joista yksi on samalla sen laskuoja. Se laskee 1,4 kilometrin päässä Iso-Heiniään. Laskuojalle tulee pudotusta 15,5 metriä.
Vuoden 1965 peruskartassa suon eteläosia oli jo ojitettu ja vuoden 1986 kartassa ojitus oli saatettu päätökseen.
Sulunjärvi
Sulunjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Länkipohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee maastossa Niinistönmäen ja Sulunvuoren välisessä laaksossa. Sulunvuoren huippu, joka kohoaa 65 metriä järven vedenpintaa korkeammalle, sijaitsee järvestä kauempana. Sen sijaan Niinistönmäen rinteet laskevat lähes järven rantaan asti. Rinteiden ja rannan väliin on rakennettu valtatie 9. Orivesi–Jyväskylä-rautatie kulkee vastarannalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvi sijaitsee Länkipohjan koillispuolella aivan taajama-alueen ulkopuolella. Järven luoteisrantaan on rakennettu kolme kiinteää asuntoa ja kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie taajamasta.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,4 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän lyhyttä ojaa. Sulunjärvi kuuluu vesireitille, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi ja Sulunjärvi. Järven tulo-oja on juuri tuo Liivesoja, joka on Liivesjärven laskuoja. Sulunjärvi laskee Oinasojaa myöten Koljonselän Säkin Oinaspohjan lahteen. Oinasojalla on pudotusta 29 metriä.
Oinasjoessa talvehtii yleensä koskikara.
Vuoden 1965 peruskartassa sijaitsi valtatien ja järven rannan välissä peltopalstoja. Ne ovat nykyään metsänä.
Liivesjärvi
Liivesjärvi on Keski-Suomessa Jämsän Länkipohjan lähellä sijaitseva järvi, joka kuukuu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 11,3 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Karttianvuoren juurella sen luoteispuolella. Vuoren jyrkät rinteet laskeutuvat järven lounaisosan rannassa suoraan veteen. Vuoren huippu kohoaa 65 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Järven luoteisrantojen rantaviivaa seuraa Orivesi–Jyväskylä-rautatie niin, että se leikkaa osan järven lounaisrantaa alleen . Järven äänimaisemaan vaikuttaa myös valtatie 9, joka kulkee rautatien suuntaisena alle 200 metrin päässä järvestä. Jrven kaakkoisrannassa on kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet valtatieltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,3 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama lyhyt kuivatusoja, mutta tärkein tulo-oja laskee Karttianjärvestä, joka sijaitsee 200 metrin päässä. Järvi laskee Liivesojaa myöten Sulunjärveen, jolloin ojalle tulee pudotusta metrin verran. Järvi kuuluu samaan vesireittiin, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Oinaspohjan lahteen.
Vuoden 1965 peruskartassa rannoilla ei ollut rakennuksia, mutta seuraavassa vuoden 1986 kartassa on piirretty molemmat mökit.
Karttianjärvi
Karttianjärvi on Keski-Suomessa Jämsän Länkipohjan lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Karttianvuoren jyrkän luoteisrinteen juurella. Vuoren rinteet laskevat suoraan järven kaakkoisrannan veteen. Vuoren rinteen yläpäässä sijaitseva laki kohoaa 65 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Yli 350 metriä pohjoisempana kulkevien valtatien 9 ja Orivesi–Jyväskylä-rautatien liikenne kuuluu järvelle asti.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,4 metriä mpy. Siihen on johdettu kaivettu oja Vähän Valkeajärven ja Karttianjärven väliseltä suolta. Vähästä Valkeajärvestä tulee myös luontainen tulo-oja, joka laskee Karttianjärven koillispäähän. Karttianjärvi laskee Liivesjärveen, joka kuuluu samaan vesireittiin, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Oinaspohjan lahteen.
Vuoden 1986 peruskartassa järven ja rinteen väliin on rakennettu tie Liivesjärvelle. Tietä ei ollut olemassa vielä vuoden 1965 kartassa.
Koivujärvi (Jämsä, Länkipohja)
Koivujärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Länkipohjan pohjoispuolella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee Ison Lääläjärven ja Valkeajärven välisellä ylängöllä, loivassa painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja suota. Järven pohjoispuolelle tulee metsäautotie, joka alkaa yhdystieltä 14307.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,7 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia ja sen laskuoja laskee etelään Liiveslammin läpi valtatielle 9, josta sen vedet kulkeutuvat todennäköisesti Liivesjärveen. Liivesjärvi kuuluu vesireitille, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Oinaspohjan lahteen.
Puffin Island
Puffin Island on usean saaren nimi. Useimmissa tapauksissa saaret ovat saaneet nimensä saarilla olevien tai niillä aiemmin olleiden lunniyhdyskuntien (engl. puffin) mukaan.
Puffin Island -nimisiin saariin kuuluvat ainakin:
Lapinjärvi (Jämsä)
Lapinjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Valkeajärven länsipuolella olevalla Lapinsuolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat suota. Järvelle ei tule tietä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,6 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä metsäojaa, joista kolme tuovat suolta kuivatusvesiä. Etelärantaan laskee Ruutanan lammen laskuoja. Järvi laskee itärannasta lähtevällä laskuojalla Valkeajärveen. Valkeajärvi kuuluu vesireitille, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Oinaspohjan lahteen.
Vuoden 1965 peruskartassa järvelle oli jo kaivettu pohjoinen suo-oja. Ruutanan nimi oli tuolloin ”Rutajärvi”, mutta seuraavassa kartassa se kirjoitettiin ”Ruutana”.
Hotelli Korpilampi
Hotelli Korpilampi on Pandoxin operoima hotelli Espoon Lahnuksessa. Pääkaupunkiseudun ensimmäisen niin sanotun korpihotellin rakennustyöt aloitettiin vuonna 1975 ja hotelli avattiin vuonna 1977. Hotelli tuli tunnetuksi vuoden 1977 Korpilampi-seminaarin yhteydessä. Hotellissa on yhteensä 156 huonetta ja 17 kokoustilaa. Lisäksi hotellissa on ravintola, kylpylä ja kuntosali. Hotelli Korpilammen entinen omistaja Lomaliitto meni vuonna 2009 konkurssiin. Hotelli oli Lomaliiton konkurssin jälkeen suljettuna 1,5 vuotta kunnes Pandox osti hotellin.
Korpilampi-hotellin rakentamisen käynnisti vuonna 1975 Helsingin Osuuskaupan, Enso-Gutzeitin ja Skopin muodostama yhteenliittymä nimellä Tornilampi-hanke. Pinta-alaltaan 17 hehtaarin alueelle rakennettiin tekolampi siirtämällä pois noin 60 000 kuutiometriä mutaa niin, että lammesta tuli paikoin 12 metriä syvä. Kallioinen hotellitonttikin tarvitsi suuria maanrakennustöitä, ennen kuin pohja 162 hotellihuoneen, viiden ravintolan ja 300-paikkaisen auditorion rakennukselle oli saatu aikaan. Hotellin viereen tehtiin 23-huoneinen asuntola henkilökunnalle. Hotellia markkinoitiin alusta asti yhteistyössä Finnlinesin kanssa GTS Finnjetin keskieurooppalaisille laivamatkustajille sopivana, mutta strategia ei tuottanut tulosta vaan 1980-luvun alussa HOK kyllästyi tappioihin ja myi Korpilammen ammattiyhdistysliikkeen omistamalle Lomaliitolle.
Vuonna 1989 hotelli Korpilammen viereen avattiin Vesipuisto Serena, ja myös hotellista alettiin käyttää nimeä Serena Korpilampi.
Korpilampi-seminaari oli hotellissa vuonna 1977 järjestetty talouspoliittinen seminaari, jonka kokoonkutsuja oli Suomen silloinen pääministeri Kalevi Sorsa. Paikalle oli kutsuttu Suomen poliittisten puolueiden, etujärjestöjen ja elinkeinoelämän eliitti, osanottajia oli 350. Myyttiseen maineeseen nouseessa kokouksessa synnytettiin poliittinen konsensus Suomen tulevasta talouspolitiikasta.
Kankijärvi (Jämsä)
Kankijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 11,1 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee laeveän ja pohjoisivuiltansa jyrkkärinetisen Karttianvuoren koillispuolella. Vuoren rinteet muodostavat järven lounaisrannat ja ne laskeutuvat jyrkinä järveen. Järven pohjoispäässä on myös jyrkänteitä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Järven lähiympäristössä on ollut kolme maatilaa, joista kaksi on edelleen viljelyssä. Järven rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee metsätiet valtatieltä 9 tai yhdystieltä 14249.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,5 metriä mpy. Siihen on johdettu yhdeksän metsäojaa, joista neljä tuovat suon kuivatusvesiä. Järvi laskee Vähään Valkaeajärveen vesireitille, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Oinaspohjan lahteen.
Vuoden 1965 peruskartassa karttaan oli merkitty enemmän peltopalstoja kuin nykyään. Kartassa ei ollut yhtään vapaa-ajan asuntoa, mutta vuoden 1986 kartassa ne ovat olleet jo kaikki.
Kalliojärvi (Jämsä, Hämepohja)
Kalliojärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hämepohjan lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Isojärven Kaatselän ja Valkeajärven välisellä ylängöllä ja kahden mäen välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven luoteispuolella ja ylänköalueen reunalla sen ohittaa valtatie 9, josta tulee metsäautoteitä järven ohitse. Järven länsipuolella sijaitsee ampumarata.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,4 metriä mpy. Siihen on johdettu leveä kuivatusoja, joka alkaa Hirvijärvestä. Sen laskuoja laskee Valkeajärvellä Hietalahden suulle vesireitille, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Oinaspohjan lahteen.
Vuoden 1965 peruskartassa sen eteläpuolella oli suo ja lounaispuolella soranottoalue. Hirvijärven ympäriltä raivattuja peltoja ulottui kyseisen suon etelälaidalle, mitta Kalliojärvi on säilyttänyt metsäisen ilmeensä. Vuoden 1981 kartassa soranotto on laajentunut ja ilmeisesti päättynyt, koska kartassa on kirjoitettu alueen ylle ”Ampumarata”.
Hirvijärvi (Jämsä, Hämepohja)
Hirvijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hämenpohjan lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 7,6 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Isojärven Kaatselän ja Valkeajärven välisellä ylängöllä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle tulee metsäautotie, joka lähtee yhdystieltä 14249.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,6 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä metsäojaaJärvi laskee ensin kalliojärveen, joka puolestaan laskee Valkeajärvelle vesireitille, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Oinaspohjan lahteen.
Vuosien 1965–1986 peruskartoissa järven pohjois- ja lounaispuolella oli raivattuna pienet peltopalstat, mutta ne on metsitetty.
Murhajärvi
Murhajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hämepohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee Murhavuoren ja Lullinvuoren välisessä kallioperän murroksessa. Järven lounaisrannassa on pieni jyrkännekin. Järven yläpuolella terassilla on sijainnut maatila, jota ei enää viljellä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat rakentamatta. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy. Järveen ei tule muualta ojia, mutta sen eteäläpuolella sijaitsevaan Hämejärveen on kaivettu yhdysoja. Järven vesi virtaa ilmeisesti molempiin suuntiin, sillä järven virallinen laskuoja virtaa pohjoiseen ja siellä se laskee 6,5 metriä alempana olevaan Valkeajärven Rummakkopohjaan, joka kuuluu vesireitille, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Oinaspohjan lahteen. Järvi on mahdollisesti [bifurkaatiojärvi]].
Vuoden 1965 peruskartassa järven laskuojaksi merkitty etelään virtaava oja ja pohjoista ojaa ei oltu vielä kaivettu. Maatilan peltopalstoja sijaitsi erillään toisistaan järveä paljon korkeammalla. Niistä ei tullut järveen kuivatusojia. Pohjoiseen on kaivettu myöhemmin kuivatusoja, joka näkyy vuoden 1981 kartassa. Maatilan viljely on loppunut vuoden 1988 kartassa.
Kaakkolammi (Orivesi, Hirtolahti)
Kaakkolammi , joka kirjoitetaan myös Kaakkolampi , on Pirkanmaalla Orivedellä Hirtolahden lounaispuolella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee Kaakkovuoren ja Mänttävuoren välisessä pitkittäisessä jyrkkärinteisessä laaksossa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat suota.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,7 metriä mpy.
Tunkelonlahti
Tunkelonlahti on Pirkanmaalla Orivedellä Tunkelossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 7,2 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä jas en rannat ovat puoliksi metsämaata ja suota. Järven pohjoispuolen rinteet ovat peltoaukeaa, mutta vastarannat ovat metsäisen mäen järveen laskeutuvia rinteitä. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa ja rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3281 haarautuvalta kylätieltä. Jämsän vastainen kuntaraja sijaitsee alle 200 metrin päässä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,6 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi pelto-ojaa. Järven lasku-uoma on 350 metriä pitkä Kartiskasalmi, joka on nykyään kapea oja. Se laskee Pitkäveteen, jossa laskuojalle tulee 30 senttimetrin pudotus.
Vuoden 1930 Kaivannon kanavan tapaturmassa Längelmävesi ja samalla Koljonselkä menettivät paljon vettä ja vedenpinta aleni peräti kaksi metriä. Tässä yhteydessä myös Tunkelonlahden muoto muuttui, sillä järvi on nykyään vain puoli metriä korkeammalla kuin Koljonselällä. Jos rantaviiva seuraisi 85 metrin käyrää, kasvaisi järven pinta-ala jo silloin yli kaksinkertaiseksi. Järven alueen pinta-ala ennen tapaturmaa on ollut laajempi. Toisaalta näin voidaan havainnollistaa se seikka, että järvi olikin itse asiassa Koljonselän lahdenperukka. Tästä muistosta lienevät järven ja laskuojan nimetkin peräisin. Tilanteesta on olemassa Anders Colleenin vuonna 1752 piirtämä Längelmäen pitäjäkartta, josta tilane näkee vertaamalla vanhoja karttoja nykykarttojhin.
Vuosien 1957–1986 peruskartassa on peltomaita enemmän kuin nykyään. Myös järven kaakkoisrannat ovat olleet viljeltyjä.
Vähä Valkeajärvi (Jämsä)
Vähä Valkeajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Länkipohjan ja Eväjärven puolivälissä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 11,7 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järven eteläpäässä on kallioinen niemi, joka jakaa järven eteläosan kahdeksi lahdeksi. Järven itärannan rantaveteen laskee suoraan korkean mäen rinteet. Mäki kohoaa 40 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 331 100 kuutiometriä eli 0,331 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 9,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven ainoassa syvänteessä järven keskikohdassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven luoteisrannalla Valkeajärven välisellä kannaksella ja siinä kulkevan valtatien 9 varrella on vuosikausia sijainnut levähdysalue ja kioski. Järven pohjoisosan rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,7 metriä mpy. Siihen on johdettu yksi kaivettu ojia lounaasta päin. Järven lounaispäähän aivan luusuan viereen laskee kaakosta päin Kankijärven laskuoja. Kapean kannaksen yli ja valtatien ali laskee Valkeajärven 40 metriä pitkä laskuoja. Vähä Valkeajärvi laske Karttianjärveen, joka kuuluu samalle vesireitille, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Oinaspohjan lahteen.
Vuoden 1965 peruskartassa järvi oli autio ja sen luoteisrantaa pitkin kulki valtatie 9. Valtatielle on merkitty tienlevennys järven kohdalle vuoden 1981 karttaan ja seuravvaan karttaan vuodelta 1987 on levennykselle merkitty kioski. Pohjoisosan mökkejä ei näy vielä vuoden 1987 kartassa.
Pahajärvi (Jämsä, Länkipohja)
Pahajärvi on Keski-Suomessa Jämsän Länkipohjan pohjoispuolella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee metsämaastossa Niinistönmäen koillispuolella Ison Lääläjärven eteläpuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat soistuneet. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Sinne tulee metsäautotie, joka lähtee valtatieltä 9.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 164 metriä mpy eikä siihen ole johdettu ojia. Lampi laskee lyhyttä metsäojaa alavalle alueelle, mistä vedet joutuvat maaston muotojen mukaisesti Sulunjärvelle. Sulunjärvi kuuluu vesireitille, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Länkipohjanlahteen.
Harolanlahti (Orivesi)
Harolanlahti on Pirkanmaalla Orivedellä Talviaisten kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se on kaksiosainen järvi siten, että sen läntinen osa Tarkanlahti on yhteydessä suurempaan järvenosaan noin 10 metriä leveän salmen välityksellä. Tarkanlahti on alle 300 metriä pitkä ja 160 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvelle näkyy koillisessa 115 metriä järven vedenpinnan yläpuolelle kohoavan Harovuoren huippu. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä ja sen pohjoisrannat ovat peltomaata ja etelärannat metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee neljä maatilaa ja pari muuta kiinteistöä. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Järven etelärantaa seuraa valtatie 9 ja Orivesi–Jyväskylä-rautatie. Järven kiertää sen pohjoispuolelta yhdystie 14301.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Harolanlahden kummatkin järvialtaat ovat samalla korkeudella Lopenselän kanssa, jonka vedenpinta on samalla korkeudella Koljonselän kanssa. Harolanlahteen on johdettu muutama pelto-oja. Niiden lisäksi siihen laskevat Oinasjärven ja Eskolanjärven laskuojat sekä Talviaistenjoki, joka on Äväntäjärven laskujoki. Harolanlahden oma lasku-uoma laskee Tarkanlahdelta Lopenselän Ikkaanlahteen. Vesireitti jatkaa siitä Koljonselälle ja edelleen Längelmäveteen.
Vuoden 1957 peruskartassa kartassa pohjoisranta oli vielä metrikköä, joka on raivattu pelloksi vuoden 1977 kartan julkaisuun mennessä. Talviaistenjoen suulla oli saari, joka vuoteen 1977 mennessä maatunut rantaan kiinni niemeksi.
Hepojärvi (Jämsä)
Hepojärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Länkipohjan Hiukkaan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Säkin Hiukkaanlahden ja Hepovuoren välissä avosuolla. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sitä ympäröi peltoalue, jonka kaakkoisreunassa sijaitsee Hepovuori. Vuoren huippu kohoaa yli 65 metriä lammen vedenpinnan yläpuolelle. Sen lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa, joille tulee tiet yhdystieltä 3280.
Lampea tai sen ympäröiviä alueita ei ole suojeltu, vaikka se mainitaankin Natura 2000- alueiden luettelossa (FI0329002). Se on päässyt sinne lammella elävien uhanalaisten eliöiden ja katoavien kosteikkojen vuoksi.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 88,6 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi pelto-ojaa. Sen laskuoja laskee Maivian kautta Hiukkaanlahdelle, joka on Koljonselän Säkin lähes umpeen kasvamalla siitä kuroutunut lahdenpohjukka. Samaa laskuojaa käyttävät myös Iso-Heiniä ja Vähä-Heiniä.
Anders Colleenin vuonna 1752 piirtämässä Länelmäen pitjänkartassa on Hepojärvi piirretty pyöreäksi ja siihen on myös merkitty saari. Tuon kuvan perusteella järven suorannat voisivat olla vesijättömaata aikoinaan toimitetulle järvenlaskulle. Asian varmistamiseksi asiasta pitäisi olla suoria dokumentteja.
Vuosien 1965–1886 peruskartoissa lammen ympäristön peltomaat ja asutus ovat säilyneet muuttumattomina. Lammen kosteikko on myös ollut koskematon.
Löytynjärvi (Jämsä)
Löytynjärvi on Keski-Suomessa Jämsän Länkipohjasta 3,5 kilometriä kaakkoon sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaotsee Rajavuoren ja Löytnvuoren välisen Koukkusuon eteläpuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat suota.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,6 metriä mpy. Siihen on johdettu Koukkusuolta kuivatusoja sekä omalta suolta kolme lyhyttä ojaa. Sen laskuoja lähtee lammen itärannalta ja se laskee parin kilometrin päässä Hepojärveen.
Vuoden 1965 peruskartassa lammen pohjoispuolella sijaitsi peltopalsta, joka liittyi länsipuolen maatilojen raivaustoimintaan. Lampeen laskeva suo-oja oli tuolloin vielä luontainen. Vuoden 1986 kartassa peltopalsta oli metsitetty ja Koukkusuo oli tiheästi ojitettu ja sen kuivatusoja laski lampeen.
Raukoselkä
Raukoselkä on Pirkanmaalla Orivedellä Leväslahden kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 100 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee Leväslahden peltoaukean keskellä olevan kosteikon keskellä. Lammella ei ole kartan mukaan kovin paljon avovettä eikä myöskään saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat leveältä alalta avosuota. Sen lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa ja niiden lisäksi muuta haja-asutusta. Kosteikon luoteispuolelta sen ohittaa yhdystie 3280.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Siihen laskee luontaisestikin kaakosta päin Mikkolanjärven ja Vähäjärven yhteinen laskuoja. Siihen tulee myös kaakosta suoraksi kaivettu johto-oja, johon on kerätty peltojen kuivatusojia ja esimeriksi kauempaa ojitetun Aukeasuon. Lammen kilometrin mittainen laskuoja laskee Koljonselän lounaispäässä Mustansuunlahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Raukoselän paikalla näkyy lahti, jonka rantaviiva seuraa samoja muotoja kuin 85–87,5 metrin korkeuskäyrä. Tämä lienee ollut tilanne ennen vuoden 1830 Kaivannon kanavan tapaturmaa, jossa Längelmäveden ja samalla Koljonselkä vedenpinta aleni pari metriä. Kalmbergin kartta on piirretty aineistoinaan tuon ajan pitäjänkarttoja, jossa edeltävä vedenpinnan korkeus on ollut vielä näkyvillä. Lammen selkä-attripuutti saattaa olla peräisin tuolta ajalta. Lahden pohjukassa sijaitsi Liveslahden kylä, johon kuului viisi maataloa. Niiden ympärillä oli vähän peltomaata ja laajat niityt.
Vuoden 1957 peruskartassa lammen nimi on vielä ”Raukolanselkä”. Muuten ei vuosina 1957–1986 tapahtunut lammelle tai sen lähiympäristössä suuria muutoksia.
Jänenjärvi
Jänenjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Länkipohjan taajaman lähellä Vilkkilän kylässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 300 metriä leveä, ja se sijaitsee Jänenvuoren lounaispuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. Rantaviivan lähelle ulottuu kolme peltopalstaa, joita viljelee yksi maatila. Järvelle tulee tiet Vilkkilän kylästä valtatieltä 9 poikkeavilta teiltä. Valtatie ohittaa järven eteläpuolelta 150 metrin etäisyydeltä.
Haapaojan virtauma määrittää Jänenjärven vedenlaadun lähes täysin. Joessa sijaitsee kalankasvatuslaitos, joka rasittaa jokea ravinteillaan. Joen kalalaitoksen yläpuolella ovat fosforipitoisuudet olleet mittausten mukaan (2000-2006) loppukesäisin 8–14 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l) ja typpipitoisuudet 310–380 µg/l. Vedenlaatu on siellä ollut karua tai lievästi rehevää, lievästi sameaa, vedenväri ruskeaa ja runsashumuksista. Veden yleislaatuluokka ja käyttökelpoisuusluokka on ollut hyvä, mutta kalankasvatuslaitoksen alapuolella luokitus on ollut enää tyydyttävä ja veden hygieniatasokin on hieman laskenut. Laitoksen jälkeen veden fosforipitoisuus on lisääntynyt 4–41 µg/l ja typpipitoisuus 30–180 µg/l. Tällainen vesi virtaa sitten Jänenjärven läpi Koljonselkään.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järveen laskevat Jänenvuoren kummaltakin rinteen juurelta lyhyet metsäojat. Järvi on myös Haapaojan eli Vilkkilänjoen läpivirtausjärvi. Haapaoja saa alkuunsa Myllyvedeltä ja se laskee 300 metrin jälkeen Koljonselän Säkkiin. Haapaoja alittaa matkallaan valtatien 9 ja Orivesi-Jyväskylä-radan.
Hallista Längelmäelle on opastettu melontareitti: Eväjärvi–Kilvenvesi–Velhonvesi–Kalkunjärvi–Myllyvesi–Haapaoja–Ylinenlampi–Jänenjärvi–Koljonselkä.
Ylinenlampi (Jämsä)
Ylinenlampi on Keski-Suomessa Jämsässä Länkipohjan lähellä Vilkkilän kylässä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisen ylänköalueen painaumassa Jänenjärven lähellä Haapaojan uomassa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria, mutta se on matalana ruohottumassa umpeen. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat pensasto- ja metsämaata. Lammelle ei tule tietä, mutta sen lähellä kulmee valtatieltä 9 alkava yhdystie 14303.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu muita ojia, mutta se on Haapaojan läpivirtausjärvi. Haapaoja alkaa Myllyvedeltä ja laskee Jänenjärven kautta Koljonselän Säkkiin.
Vuoden 1957 peruskartassa lampi oli merkitty ruovikkoiseksi ja ilmeisesti matalaksi lammeksi, jota ympäröi tulvaniityt. Lammen itäosia oli raivattu peltomaaksi, joita ei nykyään enää ole viljelyssä. Ne oli vuoden 1977 kartassa metsitetty. Nimitys Ylinenlampi tulee ilmesesti Haapaojassa olevista muista lammista, sillä ennen Jänenjärveä on ollut olemassa nyttemmin suoksi kuivattuna Keskinenlampi.
Pärnäjärvi (Jämsä)
Pärnäjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Korvenkylän kylän alueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 12,6 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on pääaltaasta koilliseen työntyvä ja yli 400 metriä pitkä kapea lahti. Lahden pohjukasta lähtee sen laskuoja, joka laskee Myllyveteen. Järvi sijaitsee mäkisen maaston painanteessa ja sen itäpuolella kohoaa Myllyvuori, lounaispuolella Tynnyrivuori ja luoteispuolella Kalkunkorkee. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Yli puolet järven rannoista ovat peltomaata ja metsämaata on lähinnä Myllyvuoren rinteessä. Järvelle pääsee etelästä valtatieltä 9 tulevaa yhdystietä 14303 pitkin tai Äväntäjärveltä alkavaa läntistä kylätietä pitkin.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,9 metriä mpy. Järven yläpuoliseen valuma-alueeseen kuuluvat Tuulijärvi, joka laskee Pärnäjärven eteläpäähän Pärnäniityn kautta, sekä Junkkajärvi, joka on laskuojaton, ja Muurainjärvi, joka laskee Junkkajärveen. Lahden pohjukasta alkava 350 metriä pitkä laskuoja laskee Myllyveden länsirantaan Pärnäsillan kohdalla. Vesireitti jatkaa Haapaojan kautta Koljonselän Säkkiin.
Tuulijärvi (Orivesi)
Tuulijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 11,6 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisen metsämaaston painanteessa ja sitä ympäröivät etelässä Viinavuori ja pohjoisessa Tuulikalliot. Järvi on avoin, mutta sen länsirannasta työntyy esille terävä asuttu niemi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat kaikki soistuvaa tai kuivaa metsämaata. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa metsäautotie etelästä päin valtatieltä 9.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,8 metriä mpy. Järveen on johdettu muutama lyhyt metsäoja ja sen laskuoja lähtee järven pohjoisrannasta. Se laskee koillisee Tuulikallioiden alla ja putoaa Pärnäniityn kohdalla alemmaksi ja laskee lopulta Pärnäjärveen. Vesireitti jatkaa siitä eteenpäin Myllyveteen, joka laskee vuorostaan Haapaojan kautta Koljonselän Säkkiin.
Junkkajärvi
Junkkajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylängöllä mäkien välisessä painanteessa. Luoteispuolelta siihen laskee Ritavuoren rinteet. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen kaikki rannat ovat metsämaata. Järvelle tulee metsäautotie etelästä päin valtatieltä 9.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 156,3 metriä mpy. Siihen on johdettu suo-oja, joka saa alkuunsa yli kolme metriä korkeammalta sijaitsevasta Muurainjärvestä. Junkkajärvellä ei ole itsellään karttaan merkittyä laskuojaa, mutta se kuuluu Pärnäjärven valuma-alueeseen.
Hangasjärvi (Jämsä, Korvenkylä)
Hangasjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Korvenkylän kylän alueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 27 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisessä maastossa neljän mäen välisessä painaumassa. Itärannat jäävät Pajamäen ja Pykälävuoren väliin, ja länsirantaan laskee kauempaa tulevan loivempien mäkien rinteet. Yksi mäistä on kuitenkin Kalkunkorkee, joka on seudun korkeimpia mäkiä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja yli puolet rannoista ovat peltomaata. Metsäiset rannat sijaitsevat mäkien alla. Rantojen läheisyydessä sijaitsee neljä maatilaa ja rannoille on rakennettu lähes kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Järvelle tulee yhdystie 14303 etelästä valtatieltä 9 ja lännestä kylätie Äväntäjärveltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,9 metriä mpy. Siihen laskee ainoastaan pienen Mustajärven laskuoja. Järvi itse laskee sen pohjoispäästä alkavan laskuojan kautta Väärä-Kalkun Pompunlahteen. Vesireitti laskee Myllyveden ja Haapaojan kautta Koljonselän Säkkiin.
Haukijärvi (Orivesi, Korvenkylä)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylängöllä kolmen korkean men välissä. Järven luoteispuolella sijaitsee 230 metriä korkea Vieruvuori, kaakkoispuolella 210 metriä korkea Haukivuori ja lounaassa sijaitsee 240 metriä korkea Vilhevuori. Etenkin Haukivuoren rinteet laskevat järveen jyrkimpinä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Järven itärantoja seuraa Korvenkylästä tuleva metsäautotie, joka haarautuu pohjoispäässä kahteen suuntaan.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 159,2 metriä mpy. Siihen laskee kolme suo-ojaa. Laskuoja lähtee sen etelärannasta ja se laskee Kaakkojärven kautta Väärä-Kalkkuun. Vesireitti jatkaa Myllyveteen, joka laskee Haapaojaa myöten Koljonselän Säkkiin.
Vuoden 1958 peruskartassa kulki järven länsipuolelta kärrypolku Haukijärvellä sijatsevaan taloon.
Ahvenjärvi (Orivesi, Ristijärvi, itäinen)
Ahvenjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä erämaassa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Eväjärven länsipuolella erämaassa sijaitsevalla Sammalsuon reunassa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 159,3 metriä mpy. Lampeen on johdettu neljä suo-ojaa Sammalsuolta ja lisäksi pari lyhyttä metsäojaa. Sen suoraksi kaivettu laskuoja laskee pohjoisessa Kartiskajärveen.
Kartiskajärvi (Jämsä)
Kartiskajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä ja Jämsässä metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 7,1 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylängöllä mäkien välisessä painaumassa. Pohjoispuolella sijaitsee Saravuori, jonka huippu kohoaa noin 50 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen loivat rannat ovat metsämaata. Kuntien välinen raja ylittää järven kaakko-luoteis-suuntaisena niin, että noin neljäsosa siitä jää Jämsän puolelle.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,7 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa, joista lounaisrantaan laskeva on Ahvenjärven laskuoja, ja länsirantaan laskeva on Pahajärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee itäpäässä, missä järvestä työntyy kuruun kapea lahti. Laskuoja yhtyy suolla Saarijärveltä tulevaan laskuojaan. Oja laskee Vähään Kartiskajärveen, joka laskee puolestaan lopulta Väärä-Kalkkuun.
Vuosien 1958 ja 1965 peruskartoissa ovat järvien väliset ojat osittain perattu suoriksi. Järven vierestä kulki tuolloin jo metsäautotie ja se itärantaan oli rakennettu kolmen rakennuksen kämppä. Kämppä näkyy vielä vuoden 1981 kartassa mutta ei enää seuraavassa vuoden 1988 kartassa.
Saarijärvi (Orivesi, Ristijärvi)
Saarijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärvellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Ristijärvellä, mutta kuitenkin lähempänä Korvenkylää ja Haukilahtea. Se sijaitsee ylängöllä mäkien välisessä painaumassa, johon on muodostunut suo ja järvi. Järvella on kartan mukaan yksi saari, joka on puuton suosaari. Se on 80 metriä pitkä, 30 metriä leveä ja sen pinta-ala on noin 14 aaria. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja se on metsämaata, jonka rannat ovat paikoin avosuota. Sen ohitse kulkee metsäautotie, joka lähtee Länkipohjan ja Hallin yhdistävältä tieltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157 metriä mpy. Siihen on johdettu länsipuolelta ojitetun suon laskuoja. Järven luusua sijaitsee sen pohjoispäässä, joska laskee kilometrin pituinen oja Vähään Karsikkojärveen. Se laskee vuorostaan 2,3 kilometrin päähän Väärä-Kalkkuun.
Vuoden 1965 peruskartassa sen tulo ja laskuoja oli jo perattu koneellisesti. Metsäalueelle ja järven itärannan kautta oli vuoteen 1981 mennessä rakennettu metsäautoteitä.
Pesäjärvi (Jämsä)
Pesäjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Haukilahdessa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee metsäisellä ylängöllä mäkien välisessä painaumassa. Sen lounaispuolella kohoaa Pesävuori ja Niittukorvenmäki, itäpuolella Ruutananmäki ja kaakkoispuolella matalampi nimetön mäki. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat suota. Järvelle ei tule teitä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,7 metriä mpy. Suo, jossa järvi sijaitsee, on ojittamatta. Järveen on kuitenkin johdettu kolme ojaa. Kaksi niistä tulee pohjoisesta ja yksi tulee Ruutanasta ja laskee eteläpäähän. Järven laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja se yhtyy 1,6 kilometrin päässä Haukilammista alkavaan ojaan, joka vuorostaan laskee 1,7 kilometrin päässä Väärä-Kalkkuun. Sen vedenpinta on 30 metriä alempana kuin Pesäjärvellä.
Vuoden 1965 peruskartassa on järven pohjoisesta tulevan ojan alkupäässä maatila, jonka pellot on nykyään metsitettyjä.