Avoin data
Avoimella datalla tarkoitetaan yksityishenkilöille, tutkijoille, julkishallinnolle, organisaatioille tai yrityksille kertynyttä dataa, joka on avattu kaikille vapaasti hyödynnettäväksi maksutta mihin tahansa käyttötarkoitukseen, jopa kaupallisesti.
Data on tietoa, joka on koneellisesti käsiteltävässä muodossa. Data voi olla tekstiä, tilastoja, karttoja, kuvia, videotallenteita, musiikkia tai vaikkapa taloustietoja.
Avoimuuteen sisältyy kaksi tärkeää elementtiä: 
Digitaalisen tiedon määrän kasvaminen räjähdysmäisesti on avannut uusia mahdollisuuksia käyttää dataa hyväksi. Avointa dataa pystytään käyttämään paitsi organisaation itsensä kehittämiseen, myös lukuisiin yhteisen hyvän projekteihin sekä tutkimuksiin. Avoin data voi olla esimerkiksi sää- ja ilmanlaatutietoja, julkisen liikenteen aikatauluja, väestönlaskentatilastoja ja palvelun käyttötilastoja. Avoimen datan hyödyiksi lasketaan muun muassa syvällisemmät analysointi- ja havainnointimahdollisuudet, organisaation käytäntöjen tehostaminen, tehokkaampi kansalaisvaikuttaminen sekä tuotteiden kehittäminen.
EU:n alaisen European Data Commissionin tekemän selvityksen mukaan avoimen datan parissa työskentely voi tuoda Euroopan Unionin alueelle jopa 100 000 työpaikkaa ja yli 75 miljardin euron tuoton.
Datan avaamiselle on omat rajoituksensa. Rajoitteita ovat muun muassa juridiset rajoitteet kuten henkilötietolaki, joka määrittelee, miten henkilötietoja tulee käsitellä. Avattu data ei myöskään saa olla uhka kansalliselle turvallisuudelle. Salassa pidettäviä tietoja voidaan joissakin tapauksissa kuitenkin käsitellä niin, että niistä tulee anonyymejä ja julkaisukelpoisia.
Lisäksi tekijänoikeudet tai käyttöoikeudet saattavat rajoittaa tiedon julkaisemista. Tällaisia tapauksia ovat esimerkiksi lähteiden käyttäminen ja tietojärjestelmien käyttöoikeuksien rajallisuus.
Haasteita avaamiselle on monia. Ensiksikin ihmisten ymmärrys asiasta voi olla vajavaista, jolloin tarvitaan toimivaa viestintää. Juridiset rajoitteet saatetaan kokea haasteena. Lisäksi saattaa herätä erilaisia pelkoja: pelätään esimerkiksi avatun datan väärinkäyttöä tai avatun datan sisältävän virheitä. Myös datan avaamisen jälkeistä palautetta voidaan pelätä. Tekniset haasteet ovat oma lukunsa. Dataa ei välttämättä saada ulos oikeassa muodossa, data on isokokoista tai ei tiedetä, minne datan voisi laittaa julkiseen jakeluun.
Datan avoimuus ei toteudu, jos tietoon pääsyä rajataan jotakin mekanismia hyödyntäen. Tällaisia mekanismeja ovat esimerkiksi tiedon maksullisuus, rekisteröitymisen vaatiminen ja jäsenkannan mahdollinen valikoiminen, patenttien, salauksien tai tekijänoikeuksien hyödyntäminen informaation käytön estämiseen sekä tietoon pääsyn ja sen käytön määräaikaistaminen.
Suomea pidetään maailman johtavana maana avoimen hallinnon osalta sekä avoimen datan edelläkävijänä. Hallinnon avoimuutta maailmanlaajuisesti mittaava Global Open Data Index sijoitti Suomen listallaan viidenneksi.
Suomen julkisuuslain mukaan kaikki julkisen hallinnon tuottamat asiakirjat ovat julkisia, jollei erikseen toisin säädetä. Lain tarkoituksena on toteuttaa avoimuutta muun muassa antamalla yksilöille sekä yhteisöille mahdollisuus valvoa julkisen vallan ja varojen käyttöä sekä valvoa oikeuksiaan ja etujaan. Huolimatta pyrkimyksistään avoimuutta kohtaan Suomen hallinto on saanut kritiikkiä muun muassa siitä, että valtion ja kuntien viranomaisten rahankäytöstä ei ole saatavilla dataa.
Suomessa Väestörekisterikeskuksen ylläpitämään Avoindata.fi-palveluun julkaistaan keskitetysti Suomen hallinnon tuottamaa julkista dataa, tarkoituksenaan edistää hallinnon läpinäkyvyyttä ja avoimen datan löydettävyyttä tutkimuksen, liiketoiminnan ja toiminnan kehityksen tueksi. Myös yritykset voivat halutessaan julkaista palvelussa dataansa. Palvelu syntyi osana Valtiovarainministeriön avoimen tiedon ohjelmaa vuonna 2014.