Nydamin suolöydöt
Nydamin suolöydöt ovat Etelä-Jyllannista noin 8 km Sønderborgista pohjoiseen sijaitsevasta Nydamin suosta tehdyt arvokkaat rautakautiset löydät. Ensimmäisessä löydössä vuosilta 1859–1864 oli muun muassa kolme venettä, aseita ja koruja, jotka olivat peräisin 300-luvulta. Yksi veneistä tuhoutui Saksan-Tanskan sodassa vuonna 1864, kun se joutui sotilaiden polttopuuksi. Myöhemmässä löydössä vuodelta 1988 oli metalliesineitä 400-luvun puolivälistä. Kaivaukset ovat jatkuneet ja vuonna 2011 on löytynyt neljäs vielä ensimmäistä löytöä suurempi vene, jota ei kuitenkaan kyetty rekonstruoimaan.
Löydöt teki Conrad Engelhardt (1825-1881), joka oli tullut ensimmäisen Saksan-Tanskan sodan jälkeen alueelle opettajaksi. Paikkoja oli vapautunut, kun saksalaismielisiä virkamiehiä oli erotettu. Engelhardt vastasi paikallisesta Jespersenin muinaislöytökokoelmasta. Hän sai paikallisilta maanviljelijöiltä ja turpeenostajilta vinkkejä löytöpaikoista ja alkoi itse tehdä kaivauksia. Vuonna 1859 hän alkoi kaivaa Nydamin suon alueella. Toinen Saksan-Tanskan sota puhkesi 1863, kun hän oli löytänyt kolme venettä ja paljon muita esineitä, muun muassa yli 400 miekkaa. Sodan seurauksena Schleswigin herttuakunta liitettiin Saksaan ja vene joutui Saksan haltuun. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Versailles’n rauhan sopimuksen mukaisesti 1920 Schleswigissä järjestettiin kansanäänestys, jonka seurauksena alue Flensburgin pohjoispuolelta liitettiin Tanskaan ja Nydamin suo siirtyi taas Tanskalle. Tanskan kansallismuseon meriarkeologinen instituutti on tehnyt vuoden 1984 jälkeen alueella tarkempaa kartoitusta ja löytänyt Nydamin veneeseen kuuluvia osia kuten todennäköisesti keulakoristeina käytettyjä puisia päitä.
Nydamin suohon on kätketty esineitä jopa kahdeksana eri ajankohtana. Näistä neljä suurinta ajoittuvat välille 200-400 j.Kr, jolloin suo oli järvi. Aarteita on upotettu on vielä noin v. 475. Muutamat pohjoismaiset laivalöydöt ovat olleet venehautauksia, joissa vene on muiden varusteiden kanssa haudattu merkkihenkilön mukana. Nydamin vene näyttää kuitenkin tulleen haudatuksi sotasaaliina. Se on mahdollisesti uhrattu kiitokseksi voitosta. Suosta on löytynyt paljon aseita ja niistä voidaan päätellä jotakin senaikaisen sotajoukon varustelusta. Yleisin varuste oli keihäs tai peitsi. Toinen yleinen ase oli miekka.
Nydamin vene, jota koonsa puolesta voi kutsua myös laivaksi, on kolme tonnia painava, 23 metriä pitkä ja vajaat kolme metriä leveä. Sen rakentaminen on ajoitettu puiden vuosirenkaiden perusteella vuosiin 315-320. Vene on säilynyt suossa hyvin ja on nykyään nähtävillä Gottorfin linnan museossa Schleswigissa Saksassa. Tämä vene on limilaidoitettu ja tammipuinen. Tacitus mainitsee kirjoissaan pohjoisen veneen rakennustavan olleen limisaumainen, joten tämä löytö osoittaa Tacituksen olleen asiasta perillä. Laivan pohjamuoto on syvä V, joten se on ollut ilmeisesti hyvin kiikkerä. Löydettäessä siinä olikin noin 1000 kg painolasti. Laivassa ei ollut köliä, vaan 14.3 metriä pitkä, varsin leveä pohjalankku. Se, sekä nokkapuu, peräranka ja laitalankut kiinnitetty toisiinsa rautaniiteillä ja puutapeilla. Laitojen viisi lankkua ja kaaret oli sidottu niinipunoksella lautoihin veistettyihin kohoamiin, kuten oli tyypillistä tuon ajan laivoissa. Soutajia laivassa oli 15 paria. 3,5-metristen airojen lyhyyden vuoksi souturytmi on ollut nopea. Vuonna 1993 löytyi veneen peräsinairo, joka oli sijainnut tyyrpuurin puolella. Mastolle ei ole löytynyt paikkaa, joten todennäköisesti aluksessa ei koskaan ole ollut purjetta.