Vuoristo-Karabahin konflikti
Vuoristo-Karabahin konflikti on aluekiista Armenian ja Azerbaidžanin välillä. Konflikti alkoi Vuoristo-Karabahin sodasta vuonna 1988, jonka seurauksena Vuoristo-Karabahin tasavalta epävirallisesti irtautui Azerbaidžanista. Konflikti on sittemmin jäähynyt ajoittaisiksi kahakoiksi maiden välillä.
Osmanien valtakunnassa ei ollut selkeitä alueita Kaukasuksen kansoille. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen alueelle jäi valtatyhjiö Osmanien valtakunnan ja Venäjän keisarikunnan romahdettua. Alueelle syntyi vuonna 1918 Transkaukasian federaatio, joka hajosi Georgiaksi, Armeniaksi ja Azerbaidžaniksi jo samana vuonna. Valtioiden rajat eivät olleet selkeitä ja Armenia ja Azerbaidžan ajautuivat sotaan 1919, joka päättyi Neuvostoliiton miehittäessä Kaukasuksen 1920.
Neuvostoliitto loi alueelle Gruusian, Armenian ja Azerbaidžanin neuvostotasavallat välittämättä etnisistä rajoista. Lisäksi Azerbaidžaniin perustettiin Vuoristo-Karabahin autonominen alue. Vuoristo-Karabahissa enemmistö on armenialaisia. Neuvostoliiton loppuaikoina etniset jännitteet nousivat pintaan ja Vuoristo-Karabahissa äänestettiin liittymisestä Armeniaan vuonna 1988. Azerbaidžan ei hyväksynyt alueen liittymistä ja alkoi väkisin azeristaa sitä, mikä aloitti etniset väkivaltaisuudet sekä Armeniassa ja Azerbaidžanissa.
Väkivaltaisuudet kiihtyivät sodaksi armenialaisten ja azerbaidžanilaisten välillä syksyllä 1988. Neuvostoliitto ei hyväksynyt taisteluita rajojensa sisällä ja puna-armeija lopetti osapuolten yhteenotot väkivaltaisesti 1990. Armenian azerbaidžanilaiset pakenivat Azerbaidžaniin ja päinvastoin, mutta Vuoristo-Karabahin armenialaiset pysyivät alueella. Neuvostoliiton romahduttua 1991 kiistelevät osapuolet itsenäistyivät ja jatkoivat sotimista. Myös Vuoristo-Karabah julistautui itsenäiseksi, muttei saanut kansainvälistä tunnustusta.
Täysimittainen sota alkoi 1992 ja Armenia miehitti Vuoristo-Karabahin nopeasti. Tappiot taisteluissa aiheuttivat Azerbaidžanissa sisäpoliittisen kriisin, joka johti useamman hallituksen kaatumiseen. Kiivaimmillaan taistelut olivat vuonna 1993, joissa Armenia saavutti pieniä voittoja. Osapuolet olivat valmiita neuvottelemaan rauhasta ja rauhansopimus allekirjoitettiin 1994. Sopimuksessa Vuoristo-Karabah sekä sen ja Armenian väliset alueet jäivät armenialaisten haltuun, mutteivät tulleet osaksi Armeniaa.
Tilanteen ratkaisemiseksi on käyty useita neuvotteluita. Sopimus oli lähellä vuonna 1998, mutta se ei saanut Armenian kansan suosiota ja neuvottelut johtivat ainoastaan maan presidentin eroon. Osapuolet yrittivät neuvotella Yhdysvaltojen johdolla 2001 ja 2009 tuloksettomasti. Venäjän johdolla konflikti lientyi 2010 ja 2011, mutta rajakahakat kiristivät jälleen seuraavana vuonna maiden välit.
Vuoristo-Karabahin rajoilla on käyty useita rajakahakoita sodan jälkeen. Vuoden 2008 rajakonfliktissa sai surmansa toistakymmentä sotilasta. Kahakoissa on kuollut vuosittain muutamia sotilaita, mutta vuoden 2014 konflikti on ollut vakavin yhteenotto maiden välillä sodan jälkeen siihen asti. Huhtikuun alussa 2016 konflikti kiihtyi jälleen hetkellisesti, kun Azerbaidžan hyökkäsi Vuoristo-Karabahiin vastauksena ammuskelulle. Kolmen päivän mittaisessa konfliktissa sai surmansa ainakin 30 henkeä, minkä päätteeksi Azerbaidžan ilmoitti aloittavansa tulitauon mutta myös vahvistavansa asemiaan vapautetuilla Vuoristo-Karabahin alueilla.