Kozelštšanin Jumalanäiti
Kozelštšinan Jumalanäiti tai usein myös Kozelštšanin Jumalanäiti () on Kozelštšinan kylästä nimensä saanut Jumalanäitiä eli Neitsyt Mariaa esittävä ikonityyppi, jonka tunnetuimpia kappaleita pidetään ihmeitätekevinä ikoneina. Yksi alkuperäisen ikonin ihmeitätekevänä pidetty ikonikopio on Uspenskin katedraalissa Helsingissä. Sitä pidetään eräänä Suomen ortodoksisen kirkon merkittävimmistä ikoneista.
Ikonityyppi on saanut nimensä Venäjän keisarikunnan Pultavan kuvernementin Kobeljakyn kihlakunnan (ven. Kobeljaki) alueella sijainneen Kozelštšinan kylän (, ) ja siellä sijainneen maatilan mukaan. Kerrotaan, että kylällä maatilan omistaneen kreivi Vladimir I. Kapnistinin vanhin tytär Maria parani 21. helmikuuta 1881 maatilan ikonin edessä rukoillessaan. Edellisvuonna Maria-neito oli nyrjäyttänyt nilkkansa ja myöhemmin myös hartianivelet olivat menneet sijoiltaan tuskaa ja raajojen tunnottomuutta aiheuttaen. Tieto odottamattomasta parannusihmeestä levisi, ja väkeä alkoi tulla tämän italialaista ikonimaalausperinnettä edustavan ikonin luo rukoilemaan. Ikonille rakennettiin tilapäinen kappeli jo kahden kuukauden kuluttua ja sitten tiilistä tehty kirkko. Kirkon yhteyteen käynnistettiin naisluostari vuonna 1891. Useita ikoniin liittyviä, ihmeeksi tulkittuja tapahtumia on kirjattu tämän jälkeen.
Nykyisin aiempi kylä on Ukrainan Pultavan alueen Kozelštšynan piirin keskus, Kozelštšynan kaupunkityyppinen taajama. Paikkakunnan tärkein nähtävyys on Moskovan patriarkaatin yhteyteen kuuluvan Ukrainan ortodoksisen kirkon Pultavan hiippakunnan, neuvostovuosien jälkeen 1990-luvulla uudelleen avattu Jumalansynnyttäjälle omistettu luostari (koordinaatit ), jonka kirkkoon neuvostoaikana Kiovassa piilossa ollut ikoni palautettiin vuonna 1993. Myös Ukrainan suurimmalla ortodoksisella kirkolla (Kiovan patriarkaatti) on esimerkiksi Donetskissa Kozelštšinan Jumalanäidin ikonille omistettu kirkko.
Ainakin yhtä Kozelštšinan Jumalanäidin ikonista painamalla tehtyä ikonikopiota pidetään ihmeitä tekevänä. Tämä pyhäinkuva on alkuperäisteosta pienempi, 21x26 cm kokoinen painokuva, jossa kuitenkin iho-osat on maalattu. Kerrotaan, että Kronstadtin rovasti, myöhemmin pyhitty Johannes Kronstadtilainen lähetti kuvan viipurilaisen Kravotinskin perheen parantumattomasti sairaan Anna-tyttären siunaukseksi, kun ei itse päässyt käymään sairaan luona. Anna parani kuvan äärellä pidetyn rukoushetken jälkeen. Perheen äiti päätti lahjoittaa Pultavassa 1885 painetun, ihmeitätekeväksi uskomansa Jumalanäidin ikonikuvan paikalliselle seurakunnalle, Viipurin esikaupungin Sorvalin Uspenien kirkkoon. Viipurilaiset ortodoksit alkoivat käydä ahkerasti kuvaa kunnioittamassa. Kuvalle punottiin riisa kultalangoista ja valmistettiin kehys, johon osa kiitollisten rukoilijoiden lahjoittamista lukuisista jalokivistä ja kultakoruista kiinnitettiin. Talvisotaan saakka pyhäinkuva oli Viipurin Jumalansynnyttäjän kuolouneen nukkumisen kirkossa.
Nykyisin kuva on Helsingin ortodoksisen seurakunnan Uspenskin katedraalissa, kirkkosalin pohjoisseinällä. Tämä Kozelštšinan Jumalanäidin ikoni nousi suuren yleisön tietoisuuteen, kun tiedotusvälineet uutisoivat ikonin tulleen varastetuksi helsinkiläiskirkosta kesäkuussa 2010. Ikoni kuitenkin löydettiin usean kuukauden kuluttua tunnontuskiin tulleen varkaan kerrottua seuraavana talvena ikonin kätköpaikan maastossa. Kuva saatiin vaurioistaan huolimatta korjattua Valamon luostarin konservointilaitoksella. Ikoni palasi Uspenskin katedraaliin elokuussa 2011.
Ikoniin kohdistunutta taidevarkautta on käsitelty Laurea ammattikorkeakoulun turvallisuusalan koulutusohjelmaan tehdyssä opinnäytetyössä.
Helsingin Uspenskin katedraalin Kozelštšinan Jumalanäiti vieraili tammikuussa 2012 Virossa. Matkan jälkeen raportoitiin uusista, ikonin välityksellä toteutuneiksi uskotuista ihmeistä.
Ortodoksinen kirkko viettää Kozelštšanin Jumalanäidin ikonin muistojuhlaa vuosittain helmikuun 21. päivänä, ensimmäisen kirjatun ihmeteon vuosipäivänä.