Katalonian kriisi 2017
Katalonian kriisi 2017 on Katalonian itsenäisyysäänestyksestä vuonna 2017 aiheutunut poliittinen yhteenotto.
Espanjaan virallisesti kuuluvalla Katalonialla on oma kielensä ja kulttuurinsa. Katalaanit ovat useaan otteeseen historiassa halunneet itsenäisyyttä tai laajempaa itsehallintoa. Itsenäisyyden kannatus kasvoi 2010-luvun alussa. Lopulta lähes puolet kannatti itsenäisyyttä.
Vuonna 2017 Katalonian hallinto järjesti kansanäänestyksen alueen irrottamiseksi Espanjasta. Tämä ajoi Katalonian ja Espanjan konfliktiin. Espanjan poliisi käytti monin paikoin melko kovaa väkivaltaa äänestyspaikkojen hajottamisessa, ja yli 600 ihmistä haavoittui yhteenotoissa. Katalonia julistautui itsenäiseksi 27. lokakuuta 2017, muodostaen Katalonian tasavallan. Espanja peruutti Katalonian itsehallinnon.
Katalonian itsenäisyysliike on 1900-luvulla ja 2000 pyrkinyt irrottamaan alueen Espanjasta. Vuonna 2010 Espanjan perustuslakituomioistuin peruutti Espanjan ja Katalonian parlamenttien hyväksymän ehdotuksen Katalonian laajemmasta itsehellinnosta. Samoihin aikoihin ollut talouskriisi aiheutti katalaaneissa tyytymättömyyttä, koska Katalonia oli muuta Espanjaa keskimäärin vauraampaa aluetta ja joutui maksamaan veroja muun väestön elättämiseen. Niinpä itsenäisyyden kannatus kasvoi 2010-luvun alussa nopeasti.
Vuonna 2017 noin 42–47 % katalonialaisista kannatti mielipidetiedusteluissa itsenäisyyttä ja 37–49 % vastusti. Katalonian irtautuminen on Espanjan hallituksen mielestä laitonta ilman Espanjan hallinnon lupaa. Espanjan perustuslain mukaan Espanja on jakamaton, eikä itsehallinnollinen alue voi erota Espanjasta yksipuolisesti. Kansallinen suvereniteetti, eli oikeus päättää Espanjaa koskevista asioista, kuuluu Espanjan kansalle kokonaisuudessaan. Itsehallinnollisen alueen asukkaat eivät siis voi yksipuolisesti päättää irtautua Espanjasta, ilman mandaattia Espanjan kansaa edustavalta parlamentilta. Espanjan perustuslakituomioistuin on tuominnut toistuvasti Katalonian itsenäisyyspyrkimykset laittomiksi.
Vuoteen 2017 mennessä Katalonian ja Espanjan hallinnot olivat ajautuneet riitaan alueen asemasta.
Katalonia järjesti 1. lokakuuta kansanäänestyksen itsenäisyydestä. Espanjan poliisi ratsasi äänestyspaikkoja ja pysäytti monin paikoin äänestyksen. Yli 2 miljoonaa alueen 5,3 miljoonasta äänioikeutetusta osallistui äänestykseen. Äänestyksen järjestäjien mukaan äänestäjistä 90 prosenttia kannatti itsenäistymistä.
Espanjan poliisi käytti melko voimakasta väkivaltaa äänestäjiä vastaan. EU tuomitsi Katalonian halun irtautua emämaastaan. Yhdysvallat pahoitteli väkivaltaa. Noin 300 000 osoitti Kataloniassa mieltään poliisiväkivaltaa vastaan.
Katalonian parlamentti julisti alueen itsenäiseksi 27. lokakuuta. 135:stä parlamentin edustajasta 70 äänesti puolesta, 10 vastaan. Suuri osa itsenäisyyden vastustajia marssi ulos äänestyksestä. Mutta Espanjan hallitus vastasi tähän erottamalla Katalonian aluehallinnon. Espanjan senaatti kannatti Katalonian itsehallinnon rajoittamista äänin 214-47.
Se hajotti Katalonian alueparlamentin ja määräsi uudet Katalonian parlamenttivaalit pidettäviksi 21. joulukuuta 2017. Näin Espanja peruutti Katalonian itsehallinnon. Espanja syytti Katalonian johtavia virkamiehiä kapinasta, josta voi saada jopa 30 vuotta vankeutta. Kataloniassa oli myös laaja itsenäisyyden vastustajien joukko. Katalonian oma oppositio, lähinnä keskusta ja sosialistit marssivat ulos parlamentin äänestyksestä. Itsehallinnon peruutuksen pelättiin käynnistävän levottomuuksia.
Katalonian erotettu pääministeri Carles Puigdemont ja muutama muu ministeri ovat matkustaneet maanantaina 30. lokakuuta Belgiaan, ja on arvailtu että he hakevat turvapaikkaa. Puidgemont ja ministeri Josep Rull julkaisivat verkossa kuvia, joita voisi tulkita niin että ne on samana aamuna parlamenttirakennuksessa otettuja, mutta kuvien ottohetkestä ei ole tietoa.
Espanja nosti useita poliitikoita vastaan kapinasyytteet kansanäänestyksen valmistelemisen ja järjestämisen takia. Lisäksi kahta kansalaisjärjestön puheenjohtajaa vastaan nostettiin kapinasyytteet mielenosoitusten järjestämisen takia, ja kolme Katalonian omien poliisivoimien Mossos d'Esquadran johtoon kuuluvaa poliisipäällikköä saivat kansankiihotussyytteet, koska eivät määränneet johtamiaan poliisivoimia toimimaan aktiivisesti kansanäänestyksen ja mielenosoitusten estämiseksi Espanjan keskushallinnon poliisivoimien rinnalla. Kapinasta voidaan Espanjan lain mukaan tuomita jopa 30 vuodeksi vankilaan. Osa syytetyistä määrättiin tutkintavankeuteen, osalle määrättiin takuut ja osa lähti maanpakoon. Syytteitä saivat mm. seuraavat henkilöt:Loppuvuonna 2017 "Barcelona is not Catalonia" -liike vaati Barcelonan ja Tarragonan eroa Kataloniasta ja liittymistä Espanjaan omana itsehallintoalueenaan nimeltä Tabarnia, samaan tapaan kuin Madrid on oma itsehallintoalueensa.