hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Hr. Ms. K VIII
Hr. Ms. K VIII oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston vuonna 1922 palvelukseenotettu K VIII -luokan sukellusvene.
Alus tilattiin 27. kesäkuuta 1917 Koninklijke Maatschappij De Scheldeltä Vlissingenistä ja sen köli laskettiin vielä samana vuonna 31. lokakuuta. Alus laskettiin vesille 28. maaliskuuta 1922 ja se otettiin palvelukseen puoli vuotta myöhemmin 15. syyskuuta.
Emälaiva "Hr. Ms. Pelikaan" ja sukellusveneet "Hr. Ms. K II" ja "Hr. Ms. K VII" lähtivät 18. syyskuuta 1923 puoli kaksitoista Den Helderistä Hollannin Itä-Intiaan. E. M. Wissmannin johtama osasto ankkuroitui tunniksi sataman edustalle. "Hr. Ms. K VIII" liittyi osastoon Pohjanmerellä lähdettyään merelle joko Vlissingenistä tai Rotterdamista. Osasto jatkoi matkaansa Gibraltarille, jonne se saapui 28. syyskuuta.
Gibraltarilta osaston matka jatkui 3. lokakuuta Tunisin, jonne se saapui 7. lokakuuta. Osaston piti jatkaa matkaansa Aleksandriaan 11. lokakuuta kello yksi, mutta Pelikaanin konevika viivästytti osaston lähtöä. Konevian korjaamisen jälkeen ankkurivinssi ei toiminut. Sukellusveneet lähtivät satamasta, mutta "Pelikaan" pääsi lähtemään vasta kello 19.
Satamasta lähdettäessä "Pelikaan" ajoi karille ja 12. lokakuuta "Hr. Ms. K II" yritti tuloksetta vetää emälaivan irti karilta. Osaston alukset tankattiin "Pelikaanilta", jolloin alus keveni 80 000 tonnia. Aluksen veti karilta ranskalainen hinaaja. Sukellusvenemiehistöt harjoittelivat matkalla Alkesandriaan, jonne osasto saapui 18. lokakuuta.
Aleksandriasta matka jatkui 25. lokakuuta Port Saidiin, jonne osasto saapui vuorokautta myöhemmin. Suezin kanavan läpäistyään osasto jatkoi matkaansa Punaisellamerellä, jossa "K II":n moottori ylikuumeni. Osasto oli 6.-13. marraskuuta Adenissa, mistä matka jatkui Colombon. "Pelikaanin" konevikojen vuoksi osasto saapui Colomboon kolme vuorokautta myöhässä 27. marraskuuta ja se jatkoi matkaansa Sabangiin 5. joulukuuta. Sabangista osasto lähti 17 joulukuuta uuteen tukikohtaansa Tandjong Priokiin, jonne se saapui 24. joulukuuta.
Alus lähti 25. maaliskuuta 1926 sukellusveneosaston mukana vierailulle Tarakanista Manilaan.
Saksa hyökkäsi Alankomaihin 10. toukokuuta 1940. Japani hyökkäsi 6. joulukuuta 1941 Pearl Harboriin, minkä jälkeen Yhdysvallat ja Alankomaat julistivat sodan Japanille. "K VIII" oli reservissä Surabayassa.
Keisarillisen Japanin laivaston ilmavoimat pommitti 14. joulukuuta Tarempahia. Japanilaiset nousivat maihin 27. joulukuuta Borneon ja Singaporen välissä sijaitsevalla Tambelanilla.
"Hr. Ms. VIII" palautettiin palvelukseen 6. tammikuuta 1942, jolloin pääosa aluksen miehistöstä oli palvellut "Hr. Ms. XIII":llä. Alus partioi helmikuun lopulta maaliskuun alkuun Jaavanmerellä Baweanin ja Jaavan pohjoisrannikon välillä sekä Maduransalmessa. Alus oli 2. maaliskuuta tankattavana Surabayassa, mistä se lähti seuraavana päivänä Fremantleen Australiaan japanilaisten hyökättyä Jaavalle.
Alus saapui 12. maaliskuuta Geraldtoniin ja 17. maaliskuuta Fremantleen.
Oryx (täsmennyssivu)
Oryx voi tarkoittaa seuraavia:
Nautalammi
Nautalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Hakumäen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lampi on muodostunut matalaan laaksoon Kiimakallion ja Ruskeankivenmäen väliin. Sen pinta-ala on 6,9 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ojitettua suota. Lammen luoteipuolella on ollut kaksi maatilaa ja kaakkoispuolella vielä kolmas. Hakumäen peltoaukea sijaitsee siitä etelään. Lampi on autio, mutta sen rannalle johtaa pari polkua.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92,1 metriä mpy. Lammen pohjoisrantaan laskee ojitetulta Pohjaladonsuolta kuivatusvesien johto-oja, johon laskevat myös peltojat. Lammen laskuoja virtaa pienen lampareen läpi ja mutkittelee sitten Hakumäen peltojen läpi ja se yhtyy Sääjärvenojaan. Se vuorostaan yhtyy Hiidenjokeen aivan joensuun tuntumassa.
Vuoden 1962 peruskartassa lampea ympäröivää suota ei ellut vielä ojitettu, mutta vuoden 1976 kartassa kaikki suot olivat ojitettuja.
Lussilammi
Lussilammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Kyllynkulman kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 0,4 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä. Lampi on kaksiosainen siten, että osien välistä kulkee kaivettu leveä oja.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,0 metriä mpy. Aiemmin Sääjärvenoja kiersi Hakumäen peltoaukean kautta, mutta jossakin vaiheessa se on oikaistu toisella ojalla, joka kulkee Lusilammen keskeltä.
Vuoden 1962 peruskartassa lampi oli olemassa kaksiosaisena ja osien väliin oli kaivettu oja tai kanava.
Lastujärvi (Janakkala)
Lastujärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee Janakkalan keskustaajaman Puukylän itäpuolella Kyterinharjun etelästä ja Lastuvuoren idästä rajaamana. Sen pinta-ala on 70 ha ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja se länsiranta on ojitettua suota, mutta etelä- ja itäranta on harjun rinnettä. Rinteille on rakennettu kiinteistö ja kymmenen vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet Janakkalasta tulevalta tieltä. Lastujärven maatila sijaitsee järven pohjoispuolella.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,9 metriä mpy. Järveen laskee suo-ojia, joihin sekoittuu myös peltojen kuivatusvesiä. Sen laskuoja virtaa peltojen halki ja yhtyy Sääjärvenojaan Paartiansuolla.
Vuoden peruskartassa järven soita ei ollut vielä ojitettu eikä rannalle ollut rakennettu muita rakennuksia kuin nykyinen kiinteistö.
Sääjärvi (järvi)
Sääjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Sääjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 181 ha ja se on 3,6 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvi on pitkän ja kapean muotoinen ja sen muodon määrittää 15 metriä korkea ja kilometrin pitkä Kyläniemi. Niemen itäpuolelle jää 2,3 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä Lontviikinlahti. Järven pohjoispäässä on samanlainen mutta lyhyempi Haitinlahti ja Kyläniemen lounaispuolelle työntyy kilometrin pituinen Paartianlahti. Sen rantaviivan pituus on 13,4 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven keskivaiheilla sijaitsee myös laajat avosuon alueet. Saaria on neljä. Järven keskivaiheilla sijaitsevat Huhmarin- ja Papinsaaret. Kaksi pienempää luotoa ovat Varissaari ja Leitulankärki. Järven rantaan on rakennettu alle 30 vapaa-ajan asuntoa. Pohjoispäässä Haitinlahden pohjukassa sijaitsee leirikeskus.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,7 metriä mpy. Haitinlahteen laskee Hanhilionoja, joka tuo ojitettujen soiden kuivatusvesiä sekä Hanhilion vedet. Huhmarinsaaren ja Leitulankärjen väliin laskee Sahakoskenojan kaksi joensuuta ja joka on Kesijärven laskuoja. Lontviikinlahden pohjukkaan laskee Käkilammin laskuoja, johon on johdettu myös Pilliniityn- ja Lontviikinkorven ojien kuivatusojat. Ojien mukana kulkevat muutaman pelto-ojan vedet. Järven oma laskuoja on Sääjärvenoja.
Vuoden 1962 peruskartan rantaviiva seuraa laajempaa reittiä kuin nykyään. Silloin oli järvenä monet nykyisin avosuona olevat rannan osat ja järvellä oli yksitoista saarta, joista useimmat ovat maatuneet kiinni rantaan. Järvelle on selvästi toimitettu järvenlasku vuoden 1962 ja 1979 karttojen painamisen välissä.
Käkilammi
Käkilammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Metsäkulman kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lampi on muodostunut Viialan- ja Käkimäen sekä vastarannan puoleisen mäen väliin. Lammen pinta-ala on 9,8 ha ja se on 700 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin suomaata, jota on tiheästi ojitettu. Lammen eteläpäähän johtaa tie, vaikka se on autio.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy. lampeen on johdettu suo-ojia ja sen laskuoja kaartaa eteläisen pellon läpi kääntyessään pohjoiseen Pilliniitynkorven läpi ja laskiessaan sitten Sääjärven Lontviikikinlahteen.
Vuoden 1962 peruskartassa lammella oli pohjoispäässä peltoja, joiden oja laski lampeen. Muita suo-ojia ei tuolloin ollut vielä kaivettu. Soiden ojitus oli toimitettu vuoden 1976 kartassa ja pohjoispään pellot olivat viljelyssä vielä vuoden 1989 kartassa.
Hanhiliko
Hanhiliko on Kanta-Hämeessä Janakkalassa sijaitseva lampi.
Lampi sijaitsee Sääjärven itäpuolella metsämaastossa. Lammen pinta-ala on 5,0 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,3 metriä mpy. Lammesta lähtevään laskuojaan on johdettu ojitetun suon kuivatusojat. Sama on tapahtunut myös lammelle ja laskuoja laskee lopulta Sääjärveen.
Kesijärvi (Janakkala, Kirinmylly)
Kesijärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Kirinmyllyn kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 95 ha ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä ja rannat ovat puoliksia soistunutta metsää ja kuivaa metssä. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Janakkalasta tulevalta seututieltä 292.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,1 metriä mpy. Järveen laskevat samaan joensuuhun Leppälammin laskuoja ja Kirrinmyllynoja Isojärvestä. Järven laskuoja on Sahakoskenoja, joka laskee Sääjärveen. Sen vedet päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Leppälammi (Janakkala)
Leppälammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Kirinmyllyn kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 19,5 ha ja se on 650 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja se rannat ovat tiheästi ojitettua suota. Lampi on autio, vaikka sen itärantaa ohittaa metsäautotie, jolle pääsee Janakkalasta lähtevältä seututieltä 292.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu ympäröivältä Leppälamminsuolta sen kuivatusojat. Sen kautta laskevat myös Pahakorven kuivatusvedet. Lammen laskuoja laskee Kesijärveen.
Isojärvi (Janakkala)
Isojärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Lempellon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi on muodostunut järven luoteispään editse kulkevan harjun taakse. Sen pinta-ala on 265 ha. Järvi on 3,1 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 15,3 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa kuivaa metsämaata. Eräissä paikoissa rantaan uolttuu kuitenkin soistuvan metsän alueita. Saaria on 13. Suurimmat saaret ovat Korkeasaari, Palosaari ja Vohlissaari. Niiden lisäksi on Nuotta- ja Selkäsaari, jotka ovat järven poikki kulkevan harjun vedenpinnalle pilkistävät huiput. Soukonsaaren ympäristössä on muitakin luotija ja laaja kivikkoinen matalikko. Kaakkoispäässä sijaitsevat Pitkänsillansaari ja Kivisaari. Kutusaari ja Naurissaari ovat nimistään huolimatta niemiä. Niiden taakse jää Taipaleenlahti, jonka rantana on Saloistenjärven vastainen kannas. Rannan läheisyydessä sijaitsee kolme maatilaa ja rannoille on rakennettu kymmeniä vapaa-ajan asuntoja. Järven pohjoispuolelta kulkee Janakkalasta lähtevä seututie 292, josta erkanee kaakkoon Lempeltoon ja Saloisiin kulkeva kylätie.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Järveen on johdettu muutama metsäoja, mutta suuri osa vedestä on peräisin Saloistenjärvestä. Isojärven laskuoja on Kirinmyllynoja, joka laskee Kesijärveen. Vesireitti jatkuu kulkien Sääjärven ja Hiidenjokeen kautta Vanajaveteen. Järven luusuan alapuolella on karttoihin merkitty kaksi patoa. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 1135 vuorokautta.
Valkjärvi (Hämeenlinna, Koivukehä)
Valkjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Koivukehän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,2 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat avosuota. Järvi on autio, vaikka sinne tulee heikko tie yhdystieltä 13682. Janakkalan vastainen raja ohittaa järven yli 100 metrin päässä.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,2 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia eikä sillä ole laskuojaa.
Harasjärvi
Harasjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee kahden korkean kallionmäen välissä. Sen pinta-ala on 41 ha ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsää. Järven pohjois- ja eteläpäässä lähes rantaan ulottuu pienet peltopalstat. Saaria on kolme. Kaksi suurinta saarta sijaitsevat vierekkäin järven eteläpäässä. Ne ovat Isosaari ja Pikkusaari. Kolmas saari on Kariniemenkärjen edustalla oleva rannanläheinen luoto. Järven lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa. Rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet järven ohittavalta yhdystieltä 2951. Hollolan vastainen raja käy noin 30 metrin päässä rannasta.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,0 metriä mpy. Järveen laskee yksi metsäoja ja muutama pelto-ojaa. Laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se yhtyy Luhdanjokeen Koivukehän kylän lähellä.
Mustakatos
Mustakatos on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Perinkään kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa painaumassa. Järven pinta-ala on 10,5 ha ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat soistunutta metsämaata. Rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie yhdystieltä 13863.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 150,8 metriä mpy. Järveen laskee pohjoiselta tiheästi ojitetulta Mustijärvensuolta Palojärvi ja muita suolampia. Järven oma laskuoja lähtee sen lounaisrannasta ja yhtyy Luhdanjokeen Arrankorven Kaalimaalla.
Palojärvi (Hämeenlinna)
Palojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Perinkään kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa painaumassa. Järven pinta-ala on 5,4 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie Poikmetsästä.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 154,4 metriä mpy. Järveen laskee muutama oja tiheästi ojitetulta Mustijärvensuolta ja sen lyhyt laskuoja laskee Mustakatokseen.
Savilammi (Hämeenlinna)
Savilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kättärlän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lampi sijaitsee mäkisen metsämaaston loivassa painanteessa. Sen pinta-ala on 1,0 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat Savilammin ojitettua suota.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 157,7 metriä mpy. Lampeen on johdettu muutama suon kuivatusoja ja sen laskuoja johtaa lammen vedet Vesisuon kautta Harasjärvestä laskevaan laskuojaan, joka yhtyy etelämpänä Luhtajokeen.
Taka-Mustijärvi
Taka-Mustijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kättärlän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa painaumassa. Järven pinta-ala on 2,7 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovat ojitettua suota.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157,8 metriä mpy. Järveen laskee muutama oja tiheästi ojitetulta Mustijärvensuolta ja sen lyhyt laskuoja laskee Palojärveen.
Etu-Mustijärvi
Etu-Mustijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kättärlän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa painaumassa. Järven pinta-ala on 5,0 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja rannat ovat ojitettua suota.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,1 metriä mpy. Järveen laskee muutama oja tiheästi ojitetulta Mustijärvensuolta ja sen lyhyt laskuoja laskee Palojärvi (Hämeenlinna)|Palojärveen]].
Perinkäänjärvi
Perinkäänjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Perinkään kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee alavalla Järvisuolla. Sen pinta-ala on 4,4 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat avosuota tai luhtaa. Järvelle näkyvät Huhkaskallio, Murtomaa ja Keijumäki.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä mpy. Siihen laskee luoteesta Häntästenoja ja sen laskuoja on Lapinjoki, jonka nimi muuttuu alajuoksulla Luhdanjokeksi.
Kalliojärvi (Hollola, Miehola)
Kalliojärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Mieholan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi on muodostunut Mustikkakallion ja Tasamäen viereiseen murrokseen. Sen pinta-ala on 7,0 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa kuivaa metsämaata. Kalliojärvellä sijaitsee yksi Hollolan yleisistä uimarannoista.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pätilänjoen alaosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,5 metriä mpy. Järveen on johdettu kaksi lyhyttä ojaa ja sen laskuoja lähtee järven pohjoispäästä. Oja juoksee luoteeseen, mutta matkalla se on padottu lammeksi kallioiden murrokseen. Oja jatkaa padon jälkeen luoteeseen ja yhtyy Pätilänjokeen Järviojanniityllä. Joki laskee Mommilanjärveen.
Etu-Tuohijärvi
Etu-Tuohijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,8 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen ojitettua suota. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2951.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,7 metriä mpy, mikä on samalla korkeudella kuin viereisellä Taka-Tuohijärvellä. Järvien väli on yhdistetty ojalla, joka tasaa vedenpinnat. Etu-Tuohijärveen on johdettu ympäröivälle suolle kaivettuja suo-ojia. Järven itärannasta lähtee Ruoko-oja, joka yhtyy Myllyojaan Riikoisten kylässä. Myllyoja muuttuu nimeltään alajuoksulla Pätilänjoeksi, joka laskee Mommilanjärveen.
Taka-Tuohijärvi
Taka-Tuohijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,7 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat suota. Järvi on autio, vaikka sen viereinen Etu-Tuohijärven rannoilla on vapaa-ajan asuntoja. Taka-Tuohijärvelle johtaa tie.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,7 metriä mpy, mikä on sama kuin viereisellä Etu-Tuohijärvelläkin. Järveen laskee kolme suo-ojaa ja siitä on kaivettu yhdysoja Etu-Tuohijärveen. Sen laskuoja on Ruoko-oja, joka laskee Myllyojaan ja sen jälkeen Pätilänjokeen, joka vuorostaan laskee Mommilanjärveen.
Riikosten Valkjärvi
Riikosten Valkjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 7,9 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja se on enimmäkseen kuivaa metsämaata. Järven itä ja koillisrannoilla on neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie yhdystieltä 2951.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,7 metriä mpy. Järveen laskee yksi lyhyt metsäoja, mutta sillä ei ole laskuojaa.
Rantostenjärvi
Rantostenjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Poikmetsän kylässä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee Poikmetsän kylän peltoaukealla. Sen pinta-ala on 4,7 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat nykyään suojametsää. Sillä on yksi luotomainen saari. Järven lähiympäristössä on viisi maatilaa, joiden viljelmät kiertävät järven ympäri. Rantaan on myös rakennettu myös kolme vapaa-ajan asuntoa ja kaksi kiinteistöä. Niille johtaa tie kylätieltä, joka yhdistää yhdystiet 2951 ja 13867.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,9 metriä mpy. Pakkaselanjärvestä, jonka vedenpinta on 60 senttimetriä ylempänä, laskee puoli kilometriä pitkä oja. Järven laskuoja on Myllyoja, jolla on alajuoksulla monia eri nimiä. Vedet laskevat lopuksi Pätilänjoen kautta Mommilanjärveen.
Pakkaselanjärvi
Pakkaselanjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Poikmetsän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi on muodostunut mäen taakse jääneeseen painanteeseen. Sen pinta-ala on 12,4 ha ja se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja rannat ovat pääaisassa metsämaata. Saaria on viisi. Niistä suurin on 160 metriä pitkä ja kapea. Kolme saarista muodostavat saarien ketjun, joka viittaa harjumuodostelmaan. Kaksi muuta saaria ovat rannan tuntumassa olevia luotoja. Järven pohjoispäässä sijaitsee maatila. Sen rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, joista yksi sijaitsee suurimmassa saaressa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13867.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,5 metriä mpy. Luoteisrantaan laskee suora oja Latvajärvestä, joka on kolmen lammikon muodostama suo. Sen kautta on johdettu kolme metsä- ja pelto-ojaa. Laskuoja on puoli kilometriä pitkä ja se laskee Rantostenjärveen. Se vuorostaan laskee Myllyojan kautta Pätilänjokeen, joka päättyy Mommilanjärveen.
Ahvenaistenjärvi
Ahvenaistenjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Poikmetsän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee metsämaastossa Poikmetsän Pakkaselassa olevan Punkastenmäen pohjoispuolella. Sen pinta-ala on 2,3 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat leveää avosuota. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,1 metriä mpy. Järveä ympäröivä metsäalue on ojittamatonta metsää eikä järveenkään ole johdettu yhtään ojaa. Sille ei ole myöskään karttaan merkitty laskuojaa.
Iso-Väihi (Hollola)
Iso-Väihi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Ojastenmälkin kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lampi on metsälampi, joka sijaitsee kumpuilevassa mäkimaastossa. Lammen pinta-ala on 1,1 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja se rannat ovat suota. Lammen etelärannalle on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie yhdystieltä 13889.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Laihajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 152,4 metriä mpy. Ylempänä Väihinsuolla sijaitsee pienempi Vähä-Väihi, jonka vedenpinta on 3,2 metriä ylempänä. Sen laskuoja tuo suon ja lammen vedet Iso-Väihiin. Sen oma laskuoja jatkaa länteen ja se yhtyy puolen kilometrin päässä sijaitsevan ojitetun Lopalanniityn suo-ojiin. Ne on johdettu etelään virtaavaan Pitkänsillanojaan, joka yhtyy Porvolassa Kortajokeen. Kortajoki on alajuoksulla nimeltään Pätilänjoki, joka laskee Mommilanjärveen.
Alasjärvi (Janakkala)
Alasjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Tervakosken kylätaajaman lähellä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee Tervakosken kylän keskustaajaman lounaispuolella. Järvenselästä työntyy lounaaseen 1,1 kilometriä pitkä Kuosarinlahti ja Savilahden taakse kaakkoon kilometrin pituinen Luulionlahti. Järven pinta-ala on 121 ha ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 13,6 kilometriä ja rannat ovat puoliksi suo- ja metsämaata. Järven luoteis- ja koillisrannat ovat taajama-aluetta, mutta muut rannat ovat enimmäkseen luonnontilassa. Saaria on 12, joista 10 ovat yli aarin ja kaksi alle aarin kokoiset. Saarten yhteispinta-ala on 0,97 ha ja rantaviivan yhteispituus on 1,6 kilometriä.
Järvi on säännöstelty, jolloin vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 90,75 m ja 91,40 m välillä. Säännöstely toimenpannaan Tervakosken paperitehtaan tarpeisiin ja se koskee myös Alasjärven valuma-alueen yläpuolisia suuria järviä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 2 073 tuhatta m³. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 2,7 metriä.
Järven luoteisrannassa on lounaasta lukien Marttila, Pajunoja, Korpilo, Tietty ja Tervakosken puuhamaa. Ne yhdistää toisiinsa yhdystie 2974. Koillisrannassa sijaitsee vain Lepola, joka kuuluu kiinteästi keskutaajamaan. Tietyn ja Lepolan välissä virtaa Tervajoki, joka sukeltaa hetkeksi paperitehtaan alle.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Alasjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan keskikorkeus on 91,2 metriä mpy. Kuosarinlahteen laskee samalla korkeudella oleva Sokslammi. Samaan lahteen tulee myös Toivanjoki, joka on Kesijärven laskujoki. Toivanjoen kautta tulee pääosa Alasjärven läpi virtaavasta vedestä. Luulionlahteen laskee Saukonoja, joka virtaa Piilosuon turvetuotantoalueen vierestä. Järvenselän luoteisrantaan laskee vielä lyhyt Tietynoja. Järven laskujoki on Tervajoki, joka käytyään paperitehtaan alla, poistuu taajama-alueelta pohjoiseen Patalan suuntaan. Se laskee Kernaalanjärven kaakkoispäähän. Vedet jatkavat siitä Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 7 vuorokautta.
Sokslammi
Sokslammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Tervakosken kylätaajaman lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 34 ha ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. Saaria on kaksi, jotka ovat rannanviereisiä luotoja. Lampi on säännöstelty, jolloin vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 90,75 m ja 91,40 m välillä. Säännöstely liittyy Alasjärven säännöstelyyn, joka vaikuttaa myös Sokslammin vedenpinnan korkeuteen yhtä suurella määrällä. Lammen luoteispuoli on peltomaata ja siellä sijaitsee viisi maatila. Rannoille on rakennettu muutama vapaa-ajan asunto ja kiinteistö, joille johtaa tiet Tervakoskelta yhdystieltä 2874.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Alasjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 91,2 metriä mpy. Siihen laskee kolme lyhyttä pelto- ja metsäojaa. Lammen oma laskuoja lähtee kaakkoisrannasta ja laskee 300 metrin jälkeen Alasjärveen.
Kesijärvi (Janakkala, Loppi)
Kesijärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa ja Lopella Launosten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 284 ha ja se on 3,2 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 11,1 kilometriä ja rannat ovat puoliksi pelto- tai metsämaata. Suomaata on hyvin vähän. Korkeammat mäet, jotka näkyvät järvelle, ovat Ristimäki, Ketunkallio, jotka kohoavat jopa 40 metriä vedenpintaa korkeammalle. Rannat ovat melko matalia eikä järvikään ole syvä. Sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys on 8,2 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven keskikohdassa. Saaria on yksi, jonka pituus on 80 metriä, pinta-ala on 0,23 ha ja rantaviivan pituus on 220 metriä. Saari on autio.
Järvi on säännöstelty, jolloin vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 90,76 m ja 91,41 m välillä. Järven vedenpinnan korkeus on 91,2 metriä mpy, mikä on aivan sama kuin alajuoksulla olevilla Sokslammilla ja Alasjärvellä. Näitäkin säännöstellään samoilla raja-arvoilla. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 10 435 tuhatta m³.
Rannoille on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Järven lähiympäristössä sijaitsee yli kymmenen maatilaa, joiden pellot viettävät järveen päin. Niille pääsee eteläpuolella järven ohittavalta kantatielta 54 ja Launosten kautta tulevalta yhdystieltä 2873. Janakkalan ja Lopen välinen raja ylittää järven niin, että järven eteläpää ja pieni osa koillispään lahtea sekä Toivanjoki puoliksi kuuluu Lopelle.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Kesijärven alueeseen, johon järvi itse kuuluu.
Järveen laskee eri suunnilta ojia, joista merkittvimpiä ovat Nummistenjoki, Vetelänoja ja Pihtioja. Näistä pienin on Vetelänoja, joka on Hyvälammin laskuoja. Se laskee järven pohjoispäähän. Vastaiselle kaakkoisrannalle laskee Pihtioja, joka on varsin laaja. Sen valuma-alueella sijaitsevat myös Ali-Heinijärvi, Yli-Heinijärvi, Raikkuanlammi ja Hanhilammi, jotka laskevat Ali-Heinijärven kautta Pihtiojaan.
Nummistenjoki eli Isojoki on laskujoista vesirikkain ja valuma-alueeltaan laajin. Se on Loppijärven laskujoki, mutta siihen yhtyvät etelästä Pikkujoki ja pohjoisesta Ojajoki eli Pikkujoki. Pikkujoki on muuten järvetön, mutta Leiniäisen sivuhaarasta laskee Huhkajanlammi. Ojajoki on Ojajärven laskuoja, mutta sen kautta laskevat myös Leipijärvi ja pienet Keravalammit.
Hyvälammi
Hyvälammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Vähikkälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lampi sijaitsee Kesijärven pohjoispuolella ja sen pinta-ala on 11,9 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen peltomaata. Rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Launosista ja Vähikkälästä.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Kesijärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,5 metriä mpy. Siihen laskee neljä pelto-ojaa ja sen laskuoja on Vetelänoja, joka laskee Kesijärveen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 40 vuorokautta.
Huhkajanlammi
Huhkajanlammi on Kanta-Hämeessä Lopella Joentaan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lampi sijaitsee suon ja pellon välissä. Se pinta-ala on 6,0 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja rannat ovat suota. lampi on kasvamassa umpeen ja se on autio. Lähin asutus sijaitsee 300 metrin päässä.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Kesijärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. Siihen laskee kolme pelto-ojaa, jossa yhdessä tulee mukana myös suon kuivatusvesiä. Lammen laskuoja lähtee itään seuraten aluksi Sammaleensuon reunaa. Myöhemmin se yhtyy Leiniäisten ojaan, joka yhtyy sitten Pikkujokeen. Pikkujoki yhtyy Lopen taajamassa Loppijärven laskijokeen Nummistenjokeen. Se laskee Kesijärveen.
Fenatsakiini
Fenatsakiini (CHNO) on kinatsoliinijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa maataloudessa akarisidina eli torjumaan haitallisia punkkeja.
Huoneenlämpötilassa fenatsakiini on värittömiä kiteitä. Aine on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi asetoniin, kloroformiin, etyyliasetaattiin, dimetyyliformamidiin ja tolueeniin. Fenatsakiini tehoaa vihannespunkkeihin ja hyönteisiin. Punkeista esimerkiksi "Brevipalpus"-, "Eutetranychus"-, "Panonychus"- ja "Tetranychus"-sukujen lajit ovat herkkiä aineelle ja se tehoaa myös punkkien muniin. Fenatsakiinin vaikutusmekanismi perustuu siihen, että se sitoutuu soluhengityksessä tärkeässä asemassa olevaan NADH-dehydrogenaasiin ja estää entsyymin tarvitseman koentsyymin ubikinonin sitoutumista. Fenatsakiini on lievästi myrkyllistä nisäkkäille ja muun muassa ärsyttää ihoa ja silmiä.
Fenatsakiinin synteesin ensimmäisessä vaiheessa antraniilihappo ja formamidi reagoivat muodostaen 4-hydroksikinatsoliinia, joka kloorataan 4-kloorikinatsoliiniksi. Tämä yhdiste reagoi 4-"tert"-butyylifenyylietanolin, jota muodostuu etyleenioksidin ja "tert"-butyylibentseenin välisellä reaktiolla, kanssa muodostaen fenatsakiinia. Fenatsakiinia käytetään akarisidina kasvihuoneissa kasvatettavissa koristekasveissa sekä sitrus-, omena-, manteli-, puuvilla- ja viiniviljelmillä.
Allergia &amp; Astma
Allergia & Astma on Allergia- ja astmaliiton julkaisema allergia-, iho- ja astmaterveyden asiantuntijalehti. Lehti ilmestyy painettuna neljä kertaa vuodessa. Painetun lehden jutut sekä muita ajankohtaisia artikkeleita julkaistaan myös lehden verkkosivuilla, joka avattiin helmikuussa 2017.
Lehdessä julkaistaan muun muassa asiantuntija-artikkeleita, vertaiskertomuksia, ruokaohjeita, kolumneja sekä tietoa yhdistystoiminnasta.
Allergia & Astma on allergia- ja astmayhdistysten jäsenetu, jonka voi myös tilata. Lehteen on liittynyt erikseen lääkäreille tarkoitettu lääkäripainos.
Vähättely
Vähättely on tietoista tai tiedostamatonta toisen ihmisen mitätöintiä. Vähättely voi olla merkki huonosta itsetunnosta.
Psykiatri, psykoanalyytikko Juhani Mattila uskoo vähättelyn altistavan masennukselle.
Vähättelyä voi olla muun muassa tytöttely, jos tyttö -sanaa käytetään aikuisesta tai pojasta. Sedättely eli sedittely, sedäksi kutsuminen, voi myös olla halventavaa niputtamista. Toimittaja Sanna Ukkolan mukaan poliitikkoja uskalletaan sedätellä paljon enemmän kuin tytötellä.
Takanami-luokka
Takanami-luokka () on Japanin meri-itsepuolustusvoimain viiden vuodesta 2003 palvelukseenotetun aluksen muodostama ohjushävittäjäluokka.
Luokka on Japanin itsepuolustusvoimien laivaston neljännen sukupolven ohjushävittäjäluokka, jonka alukset ovat selkeästi kehitetty Murasame-luokasta. Muutoksia aiempaan ovat kehittyneempi tulenjohtojärjestelmä OPS-24B sekä kaikuluotain. Murasame-luokan kolmen tuuman tykki on vaihdettu 127 millimetrin tykkiin ja Sea Sparrow -merimaaliohjukset on korvattu Evolved Sea Sparrow ESSM RIM-162:lla.
SilkAirin lento 185
SilkAirin lento 185 oli SilkAir-yhtiön matkustajalento Indonesian pääkaupungista Jakartasta Singaporeen. 19. joulukuuta 1997 lennolla ollut Boeing-737-300-tyyppinen kone syöksyi Musi-jokeen eteläisellä Sumatran saarella lähellä Palembangia, ja kaikki 97 matkustajaa sekä seitsemän miehistön jäsentä kuolivat. Onnettomuuden aiheutti kapteenin suorittama itsemurhaisku, jonka taustalla olivat hänen taloudelliset vaikeutensa.
Urofagia
Urofagia tarkoittaa virtsan juomista. Urofagiaa on harjoitettu kautta aikojen esimerkiksi niin sanotun virtsaterapian muodossa, jolloin pyritään hoitamaan erinäisiä vaivoja virtsan avulla. Kuivissa ympäristöissä, varsinkin aavikoilla, elävät eläimet saattavat juoda virtsansa uudelleen ehkäistäkseen nestehukan syntymistä.
Wilhelm Reinhard von Neipperg
Wilhelm Reinhard von Neipperg (27. toukokuuta 1684 – 26. toukokuuta 1774) oli itävaltalainen kreivi ja sotilas.
Neipperg syntyi Schwaigernissa, joka kuului Neippergin suvun kreivikuntaan. Hänen isänsä oli sotamarsalkka kreivi Eberhard Friedrich von Neipperg (1655–1725) ja äitinsä Margaretha Lucretia von Hornberg (1658–1686). Hänen äitinsä kuoli Neippergin ollessa vain 2-vuotias. Hän vietti lapsuutensa Wienissä.
Neipperg liittyi Itävallan keisarilliseen armeijaan 1702. Hän palveli isänsä rykmentissä ja yleni everstiluutnantiksi 1709 ja everstiksi vuoteen 1715 mennessä. Itävallan–Turkin sodassa 1716–1718 Neipperg kunnostautui piiritystaisteluissa Timișoarassa vuonna 1716 ja Belgradissa vuonna 1717. Sota päättyi Itävallan voittoon ja Passarowitzin rauhansopimukseen.
Sodan jälkeen hän keskeytti sotilasuransa osallistuakseen Lothringenin prinssi Fransin opettamiseen. Fransista tuli aikanaan Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 1723. Vuonna 1726 Neippergille myönnettiin valtakunnankreiviys ja hän meni naimisiin kreivitär Maria Franciska von Khevenhüllerin (1702–1776) kanssa. Vuonna 1730 hänestä tuli Luxemburgin kuvernööri. Hän osallistui sotamarsalkkaluutnanttina Puolan perimyssotaan Italian rintamalla vuonna 1733. Vuonna 1735 hänestä tuli Timișoaran kuvernööri.
Uusi Itävallan–Turkin sota alkoi 1737. Hänen komentamansa osasto ei ehtinyt ottaa osaa heinäkuussa 1737 käytyyn tappiolliseen Grotskan taisteluun, mutta saapui paikalle suojaamaan sotamarsalkka Wallisin johtaman armeijan pääosan vetäytymistä. Neipperg sai tehtäväkseen toimia rauhanneuvottelijana samalla kun Osmanien valtakunnan armeija piiritti Belgradia. Innokkaasti rauhaa hakeneen suurvisiiri Hacı İvaz Mehmed paššan kerrotaan ottaneen Neippergin panttivangikseen neuvottelujen ajaksi, mikä esti Neippergiä saamasta ajankohtaisia tietoja rintamatilanteesta. Sota oli joka tapauksessa Itävallalle tappiollinen, ja Neippergin neuvottelema Belgradin rauhansopimus luovutti osmaneille takaisin alueet, mitkä Itävalta oli saanut edellisen sodan päättäneessä Passarowitzin rauhassa. Habsburgien Itävallassa tappiota ja seurannutta rauhansopimusta pidettiin häpeällisenä ja Neipperg oli yksi kenraaleista, jotka joutuivat sotaoikeuden eteen. Hänet tuomittiin vankeuteen, mutta 1740 valtaannoussut keisarinna Maria Teresia armahti hänet muiden samassa sotaoikeudessa tuomittujen kanssa.
Tämän jälkeen Neipperg osallistui Itävallan perimyssotaan ja hävisi Mollwitzissa Fredrik II:lle 1741. Voitto oli sotakuninkaana tunnetun Fredrik II:n ensimmäinen. Neippergistä tehtiin kuitenkin sotamarsalkka myöhemmin saman vuoden aikana. Vuonna 1755 hänestä tuli korkeimman sotaneuvoston presidentti.
Hän kuoli Wienissä vuonna 1774, juuri ennen 90-vuotispäiväänsä.
Hänen vaimonsa Maria Franciska kuoli kaksi vuotta myöhemmin. Hänen tyttärestään Maria Wilhelmina von Neippergistä tuli keisari Frans I:n rakastajatar. Hänen lapsenlapsensa Adam Albert von Neipperg meni naimisiin Napoleon Bonaparten lesken Marie Louisen kanssa.
Kaymakam
Kaymakam on kuvernööriä tarkoittava virkanimi. Sitä käytetään nykyään Turkissa ja Libanonissa, sekä epävirallisessa valtiossa Pohjois-Kyproksen turkkilaisessa tasavallassa. Osmanien valtakunnassa kaymakamin virka tarkoitti ajasta ja yhteydestä riippuen eri asioita, kuten esimerkiksi kuvernööriä tai kenraalikuvernööriä, ja taas korkeampana osmanihallinnossa suurvisiirin sijaista tai sulttaanin yhteysupseeria. 1800-luvulla siitä tuli sotilasarvo. Osmaniarmeijassa se vastasi everstiluutnantin arvoa, ja Egyptin armeijassa (قائم مقام, "Qaimaqam") everstiä.
Osmanien hallinnossa Kaymakamin virkanimi tarkoitti ajasta ja yhteydestä riippuen eri asemia ja tehtäviä. Korkea-arvoisin oli suurvisiirin sijaisen paikka, joka otettiin käyttöön aina kun suurvisiiri lähti Istanbulista johtamaan sotaretkeä. Sijaisella oli lähes yhtä paljon arvovaltaa kuin varsinaisella suurvisiirillä, joskin kaymakam ei saanut puuttua niihin sotilasasioihin, joista sotaretkellään oleva suurvisiiri vastasi eikä myöskään niiden alueiden hallintoon, joissa suurvisiiri armeijoineen oli. Sijaisvirka otettiin myös käyttöön niissä tapauksissa, kun virkaan nimitetty uusi suurvisiiri ei ollut Istanbulissa ja viipyi matkallaan pääkaupunkiin. Osmanien valtakunnan loppuaikoina suurvisiirin sijaista tarkoittava kaymakamin virka ruvettiin antamaan sheikki al-Islamille.
1800-luvun osmaniarmeijassa kaymakam tarkoitti everstiluutnantin arvoa. Tanzimat-uudistusten myötä hallintopiirien eli sancakien kuvernöörin virkanimeksi tuli myös kaymakam. Tämä tapa periytyi nyky-Turkille.
Fairfieldin piirikunta (Connecticut)
Fairfieldin piirikunta on Yhdysvaltojen Connecticutin osavaltion läntisin ja väestömäärältään suurin piirikunta. Vuoden 2010 väestönlaskennassa Fairfieldin asukasluku oli 916 829. Heistä lähes puolet asuu piirikunnan neljässä suurimmassa kaupungissa: Bridgeport (137 000), Stamford (121 000), Norwalk (88 000) ja Danbury (81 000 asukasta). Pientalovaltainen piirikunta kuuluu New Yorkin pohjoiseen esikaupunkivyöhykkeeseen, ja suuri osa sen asukkaista käy töissä Manhattanilla.
Fairfieldin naapuripiirikunnat ovat Litchfield pohjoisessa ja New Haven idässä. Lännessä rajanaapurit ovat New Yorkin osavaltion Westchesterin, Putnamin ja Dutchessin piirikunnat. Etelässä Fairfieldin naapureita ovat Long Island Soundin takana sijaitsevat New Yorkin piirikunnat Nassau ja Suffolk.
Connecticutin piirikunnilla ei enää ole paikallishallintoa eikä hallintokaupunkia, mutta aiemmin sellaisia ovat Fairfieldin piirikunnassa olleet Fairfield (1666–1853) ja Bridgeport (1853–1960)
Fairfieldin piirikunta rajoittuu etelässä Long Island Sound -lahteen. Sarja rannikolle ja Metro-North-rautatieyhtiön New Haven Linen varteen sijoittuvia pikkukaupunkeja tunnetaan nimellä ”kultarannikko” vauraan asujaimistonsa takia. Näitä taajamia ovat Easton, Fairfield, Darien, Greenwich, New Canaan, Norwalk, Ridgefield, Stamford, Weston, Westport ja Wilton.
1960–1980-luvuilla monet suuryritykset siirsivät pääkonttoreitaan New Yorkista Fairfieldin ”kultarannikolle”, mutta trendi alkoi hidastua 1990-luvulle tultaessa.
Vuonna 2014 Movoto-kiinteistönvälitysyhtiö valitsi Connecticutin osavaltion kymmeneksi parhaaksi asuinalueeksi monia Fairfieldin piirikunnassa sijaitsevia kohteita: ykköseksi Stamfordin, toiseksi parhaaksi Bethelin ja kolmanneksi parhaaksi Danburyn. Seitsemäntenä listalla oli Darien, yhdeksäntenä Westport ja kymmenentenä Newtown, vaikka se oli pari vuotta aiemmin saanut kielteistä julkisuutta Sandy Hookin kouluammuskelutapauksen takia. Vuonna 2016 sama yhtiö arvioi Connecticutin parhaita asuinpaikkoja lapsiperheille, ja kärkitilan sai Fairfieldin piirikunnan Trumbull. Kymmenen parhaan joukkoon arvioitiin myös Stamford, Danbury ja Wilton.
Piirikunnan Fairfieldin kaupungissa toimivat yksityinen tutkimusyliopisto Fairfield University sekä Sacred Heart University. Bridgeportissa toimii University of Bridgeport ja Danburyssa Western Connecticut State University. Norwalkissa ja Housatonicissa on community colleget.
Okakalat
Okakalat (Stephanoberyciformes) on lahko viuhkaeväisten luokassa. Lahko koostuu neljästä heimosta: Melamphaidae, Gibberichthyidae, Stephanoberycidae ja Hispidoberycidae. Näistä Melamphaidaessa on yli 60 lajia, kun muissa on alle viisi. Okakalat kuuluvat myös syvänmeren kaloihin.
Wendy and the Refugee Neverland
Wendy and the Refugee Neverland on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut suomalainen indie-komediaelokuva, jonka on ohjannut Olli Ilpo Salonen. Sen pääosaa esittää Minka Kuustonen.
Elokuvan tarina kertoo samannimisestä helsinkiläisestä indie-rockia soittavasta yhtyeestä, joka haaveilee läpimurrosta. Minka esittää elokuvassa yhtyeen keulahahmoa ja laulajaa Krisua. Yhtyeen soittajia ja muita keskeisiä rooleja esittävät Joonas Kääriäinen, Juha Pulli, Jonas Saari, Antti Heikkinen, Linda Wiklund ja Joonas Snellman. Muissa rooleissa nähdään muun muassa Niina Lahtinen, Eero Milonoff, Matti Onnismaa, Ville Tiihonen, Pirjo Heikkilä, Jari Virman, Mikko Leppilampi, Ylermi Rajamaa ja Roope Salminen.
"Wendy and the Refugee Neverland" on toteutettu yhteishankkeena, jossa päänäyttelijät kuuluivat käsikirjoitustyöryhmään. Aalto-yliopiston kurssityöstä alkunsa saanut elokuva on kuvattu pienellä, lyhytelokuvan tekoon tarkoitetulla budjetilla.
"Wendy and the Refugee Neverland" sai ensi-iltansa 21. heinäkuuta 2017 Suomessa. Elokuvan kansainvälinen ensi-ilta oli Norjan International Film Festival in Haugesund -elokuvafestivaaleilla elokuussa 2017.
10 000 metrin Pohjoismaiden mestaruuskisat
10 000 metrin juoksun Pohjoismaiden mestaruuskisat on kilpailtu 1960-luvulla kolme kertaa osana kaikki yleisurheilulajit käsittäneitä Pohjoismaiden yleisurheilumestaruuskisoja vuosina 1961, 1963 ja 1965. Sen jälkeen Pohjoismaiden yleisurheiluliitot aloittivat vuonna 1997 vuosittain järjestettävät yksinomaan 10 000 metrille keskittyneet niin miesten kuin naisten kilpailut.
Rugelach
Rugelach on juutalainen leivonnainen. Se on aškenasijuutalaista alkuperää ja erityisen suosittu Israelissa, jossa sitä myydään yleisesti kahviloissa ja leipomoissa. Se on suosittu myös eurooppalaisten ja amerikkalaisten juutalaisten keskuudessa.
Perinteisesti rugelachit ovat puolikuun muotoisia, ja ne valmistetaan kolmionmuotoisesta taikinasta, joka kääritään täytteen ympärille. Joidenkin lähteiden mukaan sekä rugelach että ranskalainen voisarvi ovat molemmat saman wieniläisen leivonnaisen kehitysmuotoja. Urbaanin legendan mukaan Wienissä keksittiin valmistaa puolikuun mallisisa leivonnaisia vuoden 1683 Wienin taistelun voiton kunniaksi. Todellisuudessa näyttää kuitenkin siltä, että sekä rugelach ja sen väitetty edeltäjä Kipferi ovat vielä vanhempia, kun taas voisarvi modernissa muodossaan kehitettiin vasta 1800-luvulla. Tämä on johtanut näkemyksiin, joissa voisarvea pidetään rugelachin ja Kipferin jälkeläisenä.
Rugelach voidaan valmistaa myös struudelin malliseksi mutta kuitenkin niin, että se leikataan paloiksi ennen paistamista.
Yuneec
Yuneec International on kiinalainen ilma-aluksia valmistava yritys, joka aloitti 1999 mallilennokkien valmistajan. Nykyään Yuneec tunnetaan etupäässä multikopteistaan. Se kuuluukin multikoptereiden markkinajohtajiin yhdessä DJI:n kanssa.
Grotska
Grotska () on kaupunkilähiö ja yksi 17 kaupunkikunnasta, jotka yhdessä muodostavat Serbian pääkaupungin Belgradin.
Grotska sijaitsee Belgradin keskustasta itään. Laajemmin se sijaitsee Šumadijan alueen pohjoisosassa, ja sen pohjoinen osa kuuluu Tonavan laakson Podunavljen makroalueeseen, kun sen eteläinen osa sijoittuu Raljajoen laaksoon. Grotskan kaupungin korkeus merenpinnasta on 71 metriä, joka tekee siitä yhden Belgradin matalimmista kohdista. Muita sen alueen jokia ovat Bolečica ja Gročica.
Grotskaan on kooltaan 289 km² ja siihen kuuluu 15 asuinaluetta, jotka ovat lähinnä maaseutua keskustan aluetta lukuun ottamatta. Vuoden 2011 väestölaskennassa alueella asui 83 907 asukasta. Se on yksi Belgradin nopeimmin kasvavista kaupunkikunnista.
Grotskan tunnetuin historiallinen tapahtuma on Grotskan taistelu, joka käytiin 22. heinäkuuta 1739 sen alueella. Osmanien valtakunnan joukkojen komentaja Hacı İvaz Mehmed pašša käytti kaupungin vaihtelevaa ja kumpuilevaa maastoa tehokkaasti hyödykseen sijoittaessaan joukkoja sekä vastahyökkäyksissä. Osmanit voittivat kreivi Wallisin johtaman Habsburgien Itävallan armeijan, jonka jälkeen ne saattoivat edetä piirittämään Belgradia. Grotskan taistelu jäi vuosina 1737–1739 käydyn Itävallan–Turkin sodan ratkaisutaisteluksi ja johti Itävallalle tappiollisen Belgradin rauhan solmimiseen.
Perääntynyt Itävallan armeija ei ehtinyt haudata kaatuneitaan, vaan ne jäivät usein sijoilleen makaamaan. Seuraavana vuonna alueella kulkenut matkailija kertoi grotskalaisten ottaneen itävaltalaissotilaiden päähineet käyttöönsä:
Yksi kaupungin nähtävyyksistä on siellä oleva katu, jota kutsutaan historialliseksi kaduksi. Sen varrella on suojelukohteina säilytettyjä vanhoja asuin- ja kaupparakennuksia, joista vanhimmat on rakennettu 150-250 vuotta sitten. Katua säilytetään elävänä muistomerkkina 1800-luvun alkupuolen pikkukaupunkimiljööstä.