hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Horkkajärvi
Horkkajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,7 metriä mpy.
Rahtijärvi
Rahtijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 12,0 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,1 metriä mpy.
Haukijärvi (Hämeenlinna)
Haukijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,4 metriä mpy.
Halsjärvi
Halsjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,2 metriä mpy.
Savijärvi (Hämeenlinna)
Savijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,9 metriä mpy.
Vähä Keltajärvi
Vähä Keltajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,1 metriä mpy.
Iso Keltajärvi
Iso Keltajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,9 metriä mpy.
Karhujärvi (Hämeenlinna, Sudenpesänkangas)
Karhujärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 0,7 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157,9 metriä mpy.
Rieskalammi
Rieskalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 160,1 metriä mpy.
Sorsajärvi (Hämeenlinna)
Sorsajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Padasjoella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 17,6 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,9 metriä mpy.
Haarajärvi (Hämeenlinna)
Haarajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 13,8 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,4 metriä mpy.
Valkjärvi (Hämeenlinna, Evo, pohjoinen)
Valkjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,5 metriä mpy.
Evajärvi
Evajärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 11,9 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,9 metriä mpy.
Hakojärvi (Padasjoki)
Hakojärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 16,0 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,7 metriä mpy.
Keskinen Hakojärvi
Keskinen Hakojärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,9 metriä mpy.
Mustalammi (Hämeenlinna, Evo)
Mustalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 161,1 metriä mpy.
Kivijärvi (Padasjoki, Auttoinen)
Kivijärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 10,2 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,3 metriä mpy.
Salmijärvi (Padasjoki)
Salmijärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 6,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 153,9 metriä mpy.
Mollijärvi (Padasjoki)
Mollijärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,6 metriä mpy.
Alinen-Kyynärö
Alinen-Kyynärö Alinen Kyynärö on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105 metriä mpy.
Keskinen-Kyynärö
Keskinen-Kyynärö Keskinen Kyynärö on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 36 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,2 metriä mpy.
Ylinen-Kyynärö
Ylinen-Kyynärö Ylinen Kyynärö on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118 metriä mpy.
Kastantajärvi
Kastantajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118 metriä mpy.
Sorvajärvi (Hämeenlinna, Oksjärvenkulma)
Sorvajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,9 metriä mpy.
Hyötymäjärvi
Hyötymäjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 8,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114 metriä mpy.
Leppälammi (Hämeenlinna)
Leppälammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,7 metriä mpy.
Iilijärvi (Hämeenlinna, Tuulos)
Iilijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,2 metriä mpy.
Iso Humalajärvi
Iso Humalajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 17,5 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139 metriä mpy.
Vähä Humalajärvi
Vähä Humalajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 10,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140 metriä mpy.
Takanen (Hämeenlinna)
Takanen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,7 metriä mpy.
Okslammi (Hämeenlinna)
Okslammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 11,3 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92 metriä mpy.
Kuoruejärvi
Kuoruejärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 6,5 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,1 metriä mpy.
Haagin sopimus (täsmennyssivu)
Haagin sopimus saattaa merkitä seuraavia Haagissa, Alankomaissa solmittuja sopimuksia:
Kastanajärvi
Kastanajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118 metriä mpy.
Kalijärvi (Hämeenlinna, Sappee)
Kalijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 17,3 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,5 metriä mpy.
Kaakkolammi (Hämeenlinna, Tuulos)
Kaakkolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,8 metriä mpy.
Alinen Tuuloslammi
Alinen Tuuloslammi Ali-Tuuloslammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Sairialan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85 metriä mpy.
Ylinen Tuuloslammi
Ylinen Tuuloslammi Tuuloslammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Sairialan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 11,8 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,1 metriä mpy.
Haukilammi (Hämeenlinna, Mäntynummi)
Haukilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Mäntynummin kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,5 metriä mpy.
Hosiolammi
Hosiolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,7 metriä mpy.
Valkealammi (Hämeenlinna, Tuulos)
Valkealammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,9 metriä mpy.
Taholammi
Taholammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,8 metriä mpy.
Mustajärvi (Hämeenlinna)
Mustajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,5 metriä mpy.
Valkeajärvi (Hämeenlinna, Tuulos)
Valkeajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,8 metriä mpy.
Koverojärvi
Koverojärvi Koveroinen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,2 metriä mpy.
Kaurastenjärvi (Hämeenlinna, Parikkala)
Kaurastenjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 5,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101 metriä mpy.
Takaperänjärvi (Hämeenlinna)
Takaperänjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 18,9 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,7 metriä mpy.
Haukilammi (Hämeenlinna, Takaperä)
Haukilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,1 metriä mpy.
Kyynäröjärvi
Kyynäröjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,6 metriä mpy.
Särkijärvi (Hämeenlinna, Tommala)
Särkijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,9 metriä mpy.
Lovonjärvi
Lovonjärvi Lovojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Lammin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,3 metriä mpy.
Lamminjärvi (Hämeenlinna, Lammi)
Lamminjärvi on Lammin kirkonkylän lähellä Lammilla Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,6 metriä mpy. Järveä ympäröi Lamminjärvensuo.
Lampellonjärvi
Lampellonjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Lammin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy.
Puneri
Puneri Punerijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Tuuloksen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92 metriä mpy.
Pannujärvi (Hämeenlinna)
Pannujärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Tuuloksessa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 36 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,9 metriä mpy.
Majavijärvi
Majavijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 13,1 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,1 metriä mpy.
Taka-Killo
Taka-Killo on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,5 metriä mpy.
Keski-Killo
Keski-Killo on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,6 metriä mpy.
Hervonjärvi
Hervonjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,7 metriä mpy.
Kaurastenjärvi (Hämeenlinna, Kurkijärvi)
Kaurastenjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 0,7 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 154 metriä mpy.
Hauki-Heikinjärvi
Hauki-Heikinjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,6 metriä mpy.
Kaskinen (lehti)
Kaskinen oli Kaskisissa vuosina 1914–1916 ilmestynyt sanomalehti.
"Kaskinen" perustettiin ruotsalaisenemmistöisen pikkukaupungin ja sen lähiseudun suomalaisten äänenkannattajaksi. Sen julkaisijana ja vastaavana toimittajana toimi Torniosta muuttanut kirjanpainaja G. A. Ryynänen. Ryynäsen tehtyä konkurssin julkaisijaksi perustettiin osakeyhtiö, jonka tarkoituksena oli muuttaa kertaviikkoinen lehti kolmipäiväiseksi "Etelä-Pohjanmaan Sanomiksi". Taustalla oli ilmeisesti Suupohjan vanhasuomalaisten pyrkimys saada vastapaino Kristiinankaupungissa ilmestyneelle nuorsuomalaiselle "Suupohjan Kaiulle". Ensimmäisen maailmansodan aiheuttaman paperipulan takia hanke ei toteutunut.
T. L. Osborn
Tommy Lee "T. L." Osborn (23. joulukuuta 1923 – 14. helmikuuta 2013) oli tunnettu yhdysvaltalainen helluntaievankelista, kirjailija ja opettaja, jonka palvelutyön keskus oli vakiintunut Tulsaan Oklahomaan. Julistuksessaan hän korosti voimakkaasti kristinuskon positiivista sisältöä.
Kuudenkymmenen vuoden mittaisen palvelutehtävänsä aikana Osborn julisti evankeliumia yli 70 maassa. Hän kävi kolme kertaa myös Suomessa. Viimeksi hän piti kokoussarjan Helsingin jäähallissa 15.–18.8.1996.
Osborn aloitti palvelutehtävänsä 1940-luvun alussa. Vuonna 1947 hän kuului ensimmäisiin niin sanotun parantamisherätyksen (Healing Revival) evankelistoihin, jotka yhdistivät toiminnassaan evankeliumin julistuksen ja sairaiden puolesta rukoilemisen eli uskolla parantamisen. Osborn oli myös ensimmäisiä lähetyssaarnaajia, joka järjesti evankelioimistilaisuuksia avoimilla kentillä ja puistoissa julistamassa kristinuskon sanomaa ei-kristittyjen keskuudessa.
Yhdessä vaimonsa Daisyn Osbornin kanssa Osborn kiersi pitämässä eri puolilla maailmaa suuria massakokouksia eli "ristiretkiä", kuten he niitä kutsuivat. Daisy Washburn Osborn kirjoitti viisi kirjaa. Hänet tunnettiin räväkkänä naisasianaisena, jolla oli tapana sanoa: ""Kyllä, minulla on kohtu. Mutta minulla on myös aivot."" Myös T. L. OSborn nosti saarnoissaan ja kirjoissaan naisten omanarvontuntoa sinnikkäästi. Daisy Osborn kuoli vuonna 1995, minkä jälkeen T. L. Osborn jatkoi evankelioimiskokoustensa pitämistä yksinään vielä 2000-luvulle saakka.
Tuhansia sanotaan tulleen uskoon tai kokeneen parantuneensa Osbornin tilaisuuksissa. Osbornin mukaan kristinusko ilman ihmeitä ""on vain uskonto muiden joukossa"". ""Jumalaan ei tarvitse uskoa, ellei hän tee samoja tekoja tänään kuin Raamatun aikana"", julisti evankelista viimeisellä Suomen-vierailullaan.
Nykyään Osbornien palvelutyötä jatkaa Osborn Ministries Internationalin nimissä heidän ainoa tyttärensä, vuonna 1947 syntynyt LaDonna Osborn.
Kokkolan Uutiset
Kokkolan Uutiset oli Kokkolassa vuosina 1915–1917 ilmestynyt sanomalehti.
"Kokkolan Uutiset" ilmoittautui puolueettomaksi, mutta oli taustaltaan nuorsuomalainen. Sen päätoimittajana työskenteli Matti Klemola. Aluksi kahdesti ja vuonna 1917 kolmesti viikossa ilmestynyt lehti osoittautui kannattamattomaksi, ja sen levikki oli vuonna 1916 vain 300 kappaletta. "Kokkolan Uutiset" lakkasi, kun maalaisliittolaiset ostivat sen kirjapainon ja perustivat omaksi lehdekseen "Keskipohjanmaan".
Vähä Hankajärvi
Vähä Hankajärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 13 hehtaaria. Se on 1,1 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueeseen (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,2 metriä mpy.
Matti Möttönen (amiraali)
Matti IIsakki Möttönen (s. 29. tammikuuta 1959 Oulu) on suomalainen Rajavartiolaitoksen palveluksesta vuoden alussa 2015 eläkkeelle jäänyt kontra-amiraali.
Möttönen tuli ylioppilaaksi 1977, valmistui Merisotakoulusta 1981 ja suoritti yleisesikuntaupseerin tutkinnon Maanpuolustuskorkeakoulussa 1993. Hän toimi Pohjanlahden merivartioston vartiolaivan päällikkönä 1982–1988, merivartioalueen päällikkönä 1989–1991 ja komentajana 2001–2004. Suomenlahden merivartioston toimistopäällikkö Möttönen oli 1993–1995, apulaiskomentaja 1999–2001 ja komentaja 2007–2008. Möttönen toimi Rajavartiolaitoksen esikunnassa esiupseerina 1995–1998, apulaisosastopäällikkönä 2004 ja osastopäällikkönä 2005–2006. Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkö ja sisäasiainministeriön rajavartio-osaston päällikkö hän oli vuodesta 2008.
Möttönen ylennettiin vänrikiksi 1978, luutnantiksi 1981, yliluutnantiksi 1984, kapteeniluutnantiksi 1987, komentajakapteeniksi 1991, komentajaksi 1994, kommodoriksi 2001, lippueamiraaliksi 2008 ja kontra-amiraaliksi 2009.
Jaakko Kaukanen
Jaakko Sakari Kaukanen (s. 21. elokuuta 1955 Kajaani) on suomalainen kenraaliluutnantti evp. ja entinen Rajavartiolaitoksen päällikkö.
Kaukanen valmistui ylioppilaaksi 1974, Kadettikoulusta 1978 ja Sotakorkeakoulusta 1987. Hän toimi Kaakkois-Suomen rajavartioston nuorempana upseerina 1978–1984 ja komentajana 2000–2004. Lapin rajavartioston komppanianpäällikkönä Kaukanen oli 1984–1985, toimistoupseeri 1987–1989 ja apulaiskomentaja 1995–2000. Kainuun rajavartiostossa hän työskenteli toimistopäällikkönä 1989–1991, Rajavartiolaitoksen esikunnassa esikuntaupseerina ja apulaisosastopäällikkönä 1991–1995 ja Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkönä 2004–2008. Rajavartiolaitoksen päällikkö Kaukanen oli vuodeta 2008 vuoteen 2018, jolloin hän jäi eläkkeelle. Hänen seuraajansa on kenraaliluutnantti Ilkka Laitinen.
Kaukanen ylennettiin luutnantiksi 1978, yliluutnantiksi 1980, kapteeniksi 1984, majuriksi 1989, everstilutnantiksi 1992, everstiksi 1997, prikaatikenraaliksi 2004, kenraalimajuriksi 2004 ja kenraaliluutnantiksi 2008. Hän eläköityi Rajavartiolaitoksen johtajan tehtävästä 31. elokuuta 2018.
Lahden Sanomat (1927–1931)
Lahden Sanomat oli Lahdessa vuosina 1927–1931 ilmestynyt sanomalehti.
"Lahden Sanomat" oli aikanaan harvinainen puolueista riippumaton sanomalehti. Paikallis- ja maakuntauutisoinnin lisäksi se pyrki keskittymään taloudellisiin kysymyksiin. Kolmesti viikossa ilmestyneen lehden päätoimittajana työskenteli Jalmari Niemi. Se luopui kilpailusta paikkakunnan kahden muun lehden, "Etelä-Suomen Sanomien" ja "Lahden" kanssa vuoden 1931 lopussa.
Etelä-Hämeen Sanomat
Etelä-Hämeen Sanomat oli Riihimäellä vuosina 1927–1929 ilmestynyt sanomalehti.
Etelä-Hämeen sanomat perustettiin kokoomuslaisen "Riihimäen Sanomien" sitoutumattomaksi ja liberaaliksi kilpailijaksi. Se oli luonteeltaan paikallinen uutislehti, joka julkaisi myös kotimaan- ja ulkomaanuutisia. Kolmesti viikossa ilmestynyt lehti lakkasi oman kirjapainon puutteeseen. Sen päätoimittajina työskentelivät Martti Talvia (1927), O. U. Järvinen (1928), Kullervo Pellinen (1928) ja Toivo Mikael Vuolle (1928–1929).
Olavi Toivola
Olavi Toivola (s. 19. kesäkuuta 1940 Tyrvää) on suomalainen eläkkeellä oleva yritysjohtaja ja kirjailija. Hän toimi Georgia-Pacific Nordic Oy – Nokian Paperi Oy:n toimitusjohtajana vuosina 1989–2001. Hän on toiminut myös useiden yritysten hallituksissa ja mm. Metsäteollisuus ry:n hallituksessa. Koulutukseltaan Toivola on ylioppilas Kokemäen yhteiskoulusta 1960 ja ekonomi HKKK:sta 1965.
Toivola on aktiivisesti mukana yrityskummitoiminnassa.
Eläkkeelle jäätyään Toivola kirjoitti Nokian Paperin historian sekä kokemuksiinsa perustuvan johtajuusoppaan.
Vuonna 2015 Toivola julkaisi historiallisen romaanin "Jahtivoudin kaksi elämää". Teos kuvaa 1600–1700-lukujen elämää ja ajan ihmisten sielunmaisemaa. Päähenkilö, 101-vuotiaaksi elänyt jahtivouti Martti Rekonpoika Hastig (1682–1784) on Toivolan esi-isä. Teos on saanut Olga ja Vilho Linnamo -säätiön tunnustuksen.
Vuonna 2018 julkaistiin Toivolan romaani "Abraham Braxin kunnia". Myös tämän teoksen päähenkilö, Abraham ”Aapo” Brax (1775-1859), on Toivolan esi-isä. Brax oli Suomen sodan sotilas ja myöhempi pappilan torppari. Teos on ”elämänmittainen kehitystarina” (Risto Ojanen), jonka ”historiankuvat ovat tyyliltään samantapaisia kuin Veijo Meren - - tietoteoksissa” (Jari Olavi Hiltunen).
Toivola on naimisissa Raili Marjatta Toivolan (o.s. Nyqvist) kanssa ja heillä on kolme tytärtä.
Dmitri Sokolov
Dmitri Sokolov voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Steroids (Crouching Tiger Hidden Gabber Megamix)
Steroids (Crouching Tiger Hidden Gabber Megamix) tai Steroids on yhdysvaltalaisen kokeellista hiphoppia tuottavan yhtyeen, Death Gripsin julkaisema single, joka julkaistiin 22. toukokuuta 2017 yhtyeen oman levy-yhtiön Third Worldsin kautta.
Yhtye julkaisi 22. toukokuuta 2017 tiedotteen kappaleesta ja he kertoivat työskentelevänsä uuden studioalbumin parissa. Kappale on jaettu osiin, mutta niille ei ole annettu vielä virallisia nimiä.
Dmitri Sokolov (jääkiekkoilija)
Dmitri Sokolov (; s. 14. huhtikuuta 1998 Omsk, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija, joka pelaa OHL-joukkue Sudbury Wolvesissa. Hän toimii joukkueen varakapteenina. Sokolov on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta hän osaa pelata myös keskellä. "The Sports Forecaster" -sivuston mukaan Sokolov on monipuolinen maalintekijätyyppinen pelaaja, joka luistelee vahvasti, omaa hyvät kädet ja laukoo terävästi ranteella. Hänellä on kuitenkin kehitettävää liikkeessä ja Sokolovin tulisi merkitä vastustajansa paremmin.
Sokolov on Avangard Omskin kasvatti. Kauden 2014–2015 hän vietti pääosin kotimaansa A-nuorten MHL-liigan Omskije Jastrebyssä. OHL-joukkue Sudbury Wolves varasi Sokolovin koko kolmantena pelaajana kesällä 2015. Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2015–2016. Sokolov oli Wolvesin paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 30+22=52. Hän voitti koko OHL:n tulokkaiden maalipörssin.
Minnesota Wild varasi Sokolovin seitsemännellä kierroksella 196. pelaajana . Kaudella 2016–2017 hän oli Sudbury Wolvesin OHL-joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 48+24=72, kuten myös pudotuspeleissä tehoilla 6+3=9. Sokolov sijoittui koko liigan runkosarjan maalipörssissä toiseksi edellään vain Erie Ottersin Alex DeBrincat. OHL-kautensa päätteeksi, huhtikuussa 2017 hän siirtyi amatööritry-out -sopimuksella AHL-joukkue Iowa Wildin vahvuuteen. Sokolov teki siellä kahdessa runkosarjaottelussa yhden maalin.
Kaudeksi 2017–2018 Sokolov palasi Wolvesin vahvuuteen. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi.
Sokolov pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2015. Hän pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa syksyllä 2014, jolloin Sokolov voitti kultaa. Hän voitti Venäjän sisäisen maalipörssin ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Vitali Abramovin kanssa tehoilla 6+3=9. Sokolov valittiin turnauksen tähdistökentälliseen. Hän edusti Venäjän alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta myös Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2015, jolloin Sokolov voitti kultaa.
Razer Phone
Razer Phone on peliyritys Razerin älypuhelin, joka julkaistiin myyntiin 15. marraskuuta 2017 Yhdysvalloissa. Suomeen puhelin tuli myyntiin vasta 18.12.2017.
Yritys osti Nextbit-yrityksen, joten puhelin on epäsuora seuraaja Nextbit Robin-puhelimelle. Puhelimessa on samanlainen suunnittelu kuin Nextbit Robinissa.
Jäljet (elokuva)
Jäljet ("Pokot") on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut puolalainen jännityselokuva, jonka on ohjannut Agnieszka Holland. Se perustuu Olga Tokarczukin romaaniin "Prowadź swój pług przez kości umarłych" vuodelta 2009.
Elokuva kertoo Puolan syrjäseudulla asuvasta eläkeläisestä, joka alkaa tutkia kuolleena löytämänsä miehen tapausta. Hän saa selville useiden metsästäjien saaneen surmansa, mahdollisesti kostoiskuissa.
Elokuva oli Puolan ehdokas vieraskielisen elokuvan Oscarin saajaksi. Se sai hopeisen karhun (Alfred Bauer-palkinnon) Berliinin elokuvajuhlilla.
Tikkurilan uimahalli
Tikkurilan uimahalli on Vantaan Viertolan kaupunginosassa, Tikkurilan urheilupuistossa sijaitseva uimahalli, joka on valmistunut vuonna 1968. Se oli Suomen ensimmäinen uimahalli, jossa on täysmittainen 50 metrin allas.
Kuusirataisen 50 metrin altaan lisäksi uimahallissa on 5 × 8 metrin opetusallas sekä uimahyppyallas, jonka hyppytasot ovat 1, 3, 5, 7 ja 10 metriä sekä ponnahduslaudat 1 ja 3 metriä. Altaissa on klooridesinfiointi, painehiekkasuodatus ja uv-valolaitepuhdistus. Isossa altaassa on allasnosturi. Miesten pesutiloissa saunoja on kolme ja naisten puolella kaksi, minkä lisäksi liikuntaesteisille omat puku-, pesu- ja saunatilat. Rakennuksessa on myös kuntosali.
Helsingin maalaiskunnan Tikkurilaan kaavailtiin 1950-luvun alusta saakka uimalaitosta, aluksi maauimalaa. 1960-luvulle tultaessa päädyttiin uimahallin rakentamiseen, ja marraskuussa 1964 kunnanvaltuusto hyväksyi sen piirustukset. Kunnanarkkitehteina toimineiden Karl Haglundin ja Pauli Sulosen suunnittelema rakennus on allashallin osalta pallon kalotin muotoinen, teräsbetonirakenteinen kaarihalli. Sen lounaisseinä on kokonaan lasia.
Uimahallin maksimikapasiteetiksi määriteltiin alun perin 2 700 henkeä vuorokaudessa. 50 metrin pituinen ja tilavuudeltaan 2 000 kuutiometrin allas tehtiin kuusirataiseksi ja varustettiin 10 metrin hyppytornilla. Halliin rakennettiin myös 600 kuutiometrin lastenallas sekä 630 hengen katsomo uintikilpailuja varten. Hallin rakentaminen maksoi 4,8 miljoonaa markkaa.
Hallin vihkiäisten yhteydessä syyskuussa 1968 pidettiin kansainväliset uintikilpailut. Seuraavana vuonna 1969 Tikkurilan uimahallista tuli 381 000 kävijällään Suomen vilkkain uimahalli, toisena Helsingin Pirkkolan liikuntapuiston uimahalli 290 000 kävijällä.
Vuosina 1994–1995 Tikkurilan uimahalli peruskorjattiin täysin. Piilossa olleiden vaurioiden takia remontin kustannukset nousivat arvioidusta seitsemästä miljoonasta markasta kahteentoista, ja myös aikataulu venyi. Hallia remontoitiin myös vuonna 2008. Keväällä 2018 halli suljetaan jälleen ainakin puoleksi vuodeksi peruskorjauksen takia.
Valerian and the City of a Thousand Planets
Valerian and the City of a Thousand Planets () on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut tieteiselokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Luc Besson. Se perustuu ranskalaiseen scifi-sarjakuvaan "Valerian ja Laureline".
Elokuva on kaikkien aikojen kallein eurooppalainen elokuva, sen budjetti oli 197 miljoonaa euroa.
Malte Setkov
Malte Søstrup Setkov (s. 14. tammikuuta 1999 Rødovre, Tanska) on tanskalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SHL-joukkue Malmö Redhawksia.
Setkov on Rødovre SIK:n kasvatti. Hän siirtyi jo 15-vuotiaana Ruotsiin ja Malmö Redhawksin junioreihin kaudeksi 2014–2015. Setkov oli seuran U16-junioreiden eniten maaleja tehnyt puolustaja sekä tehokkain puolustaja Gustav Sternérin kanssa tehoilla 4+4=8. Kauden 2015–2016 päätteeksi hän voitti J18 Allsvenskan pronssia.
Detroit Red Wings varasi Setkovin neljännellä kierroksella sadantena pelaajana . Hänestä tuli kaikkien aikojen pienimmällä numerolla NHL:ään varattu tanskalaispuolustaja. Ennätys oli aiemmin Philip Larsenin (149. varaus vuonna ) hallussa.
Kauden 2017–2018 Setkov vietti lähinnä lainalla Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue IK Panternissa, jossa hän pelasi 26 runkosarja- ja kolme nousukarsintasarjan ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Hän debytoi kauden aikana myös Malmö Redhawksin SHL-joukkueessa, jossa Setkov pelasi yhden runkosarja- ja kolme playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Hän teki SHL-debyyttinsä 23. syyskuuta 2017 Brynäs IF:ää vastaan. Setkov merkittiin joukkueen seitsemänneksi puolustajaksi. Hän sai ottelussa jääaikaa 7.26 minuuttia. Setkov teki ensimmäisen pääsarjamaalinsa Mestarien liigassa 10. lokakuuta 2017 tšekkiläistä HC Kometa Brnoa vastaan. Hän pelasi CHL:ssä kauden aikana kaksi ottelua. Joulukuussa 2017 Setkov teki Redhawksin kanssa kaksivuotisen SHL-sopimuksen.
Setkov pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2018 ja 2019. Jälkimmäisessä turnauksessa Tanska onnistui koko turnauksen aikana tekemään vain kolme maalia ensimmäisessä karsintasarjan ottelussa Kazakstania vastaan, jossa Setkov onnistui Jonas Røndbjergin ohella tekemään kaksi tehopistettä. Heidän lisäkseen maalinteossa onnistui Andreas Grundtvig. Tanskan turnaus päättyi putoamiseen IA-divisioonaan. Setkov pelasi myös alle 18-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2017, jolloin Setkov voitti pronssia.