Anne Berner
Anne-Catherine Berner (s. 16. tammikuuta 1964 Helsinki) on sveitsiläis-suomalainen yritysjohtaja ja hallitusammattilainen sekä Juha Sipilän hallituksen liikenne- ja viestintäministeri. Berner valittiin kansanedustajaksi vuoden 2015 eduskuntavaaleissa keskustan sitoutumattomana ehdokkaana Uudenmaan vaalipiiristä.
Anne Berner on sukunsa yrityksen Vallila Interior Oy:n hallituksen puheenjohtaja ja pääomistaja. Samasta sukunimestä huolimatta hänellä ei ole yhteyksiä muun muassa teknokemian tuotteita valmistavan Berner Oy:hyn tai sen omistajasukuun.
Ennen uraansa eduskunnassa Berner oli julkisuudessa Leijonan luola-televisiosarjassa, Uusi lastensairaala 2017 -hankkeen vetäjänä ja Uuden lastensairaalan tuki -säätiön hallituksen puheenjohtajana.
Berner valmistui kauppatieteiden maisteriksi Svenska handelshögskolanista vuonna 1986. Bernerin kielitaitoon lukeutuvat suomi, ruotsi, saksa, englanti ja ranska.
Vuonna 1989 hänestä tuli Vallila Interiorin toimitusjohtaja isänsä Rudolf Bernerin jälkeen. Hän siirtyi yrityksen hallituksen puheenjohtajaksi vuonna 2012. Toimitusjohtajana toimiessaan Berner kasvatti yrityksen kokoa noin 10 hengen yrityksestä yli 130 henkeä työllistäväksi yritykseksi. Oman yrityksensä lisäksi Berner on toiminut muun muassa Soprano Oyj:n, Kährs Holding AB:n ja eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen hallituksissa. Hän oli eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen hallintoneuvoston jäsen vuonna 2009 ja hallituksen varajäsen 2010–2014 sekä hallituksen jäsen kevääseen 2015.
Vuosina 2005–2008 Berner oli Perheyritysten liiton hallituksen jäsen ja 2009–2012 sen puheenjohtaja. Suomalaisen Työn Liiton johtokunnan jäsenenä hän toimi 2010–2013 ja puheenjohtajana 2013–2015. Hän on mukana partnerina hallitustyöskentelyä ja omistajuutta kehittävän Boardman Oy:n verkostossa. Berner on aikaisemmin toiminut myös Ajatushautomo Liberan hallituksessa. Berner oli myös yksi liikeideoita arvioivista sijoittajista vuoden 2013 "Leijonan luola" -televisio-ohjelmassa. Hän oli myös vastaavassa Draknästet-ohjelmassa Ruotsissa, yhtenä ohjelmaformaatin sijoittajana vuonna 2014.
Vuonna 2006 Anne Berner sai Prix Veuve Clicquot -palkinnon vuoden suomalaisena liikenaisena. Suomen Liikemies-Yhdistys nimesi hänet vuoden 2009 liikemieheksi. 6. joulukuuta 2014 Berner sai tasavallan presidentin myöntämän Suomen Leijonan komentajamerkki -kunniamerkin. Berner valittiin vuonna 2014 Stadin Friiduksi sekä Espoon Ellaksi.
Berner valittiin kesäkuussa 2012 Uusi lastensairaala 2017 -tukiyhdistyksen puheenjohtajaksi. Hankkeen säätiön valtuuskunnan johtoon valittiin presidentti Martti Ahtisaari. Hankkeella haluttiin rakentaa Suomeen uusi lastensairaala, johon Lastenklinikka ja Lastenlinna voivat muuttaa nykyisistä 1940-luvulla rakennetuista tiloistaan, joissa tehdään jatkuvasti remontteja ja kärsitään muun muassa sisäilmaongelmista. 
Bernerin johdolla hanketta ovat lähteneet tukemaan yli miljoonan lahjoituksin mm. Supercellin henkilökunta, SOK, Osuuspankki, Hartwall ja Jenny ja Antti Wihurin rahasto.. Uuden lastensairaalan varainhankintatavoite, 30 miljoonaa euroa, tuli täyteen 26.8.2014. Uuden lastensairaalan on määrän valmistua kahdessa vaiheessa vuosina 2017 ja 2018.
Berner valittiin Keskustan sitoutumattomana edustajana 9 691 äänen äänimäärällä kansanedustajaksi kevään 2015 eduskuntavaaleissa. Hänet nimitettiin Sipilän hallituksen liikenne- ja viestintäministeriksi 29. toukokuuta. Bernerin ministerirooleihin kuuluvat lisäksi ulkoministeriön alaiset pohjoismainen yhteistyö ja Ahvenanmaan asiat. Nimityksen jälkeen Berner ilmoitti ottavansa Keskustan jäsenkirjan.
Bernerin ministerikaudella liikenne- ja viestintäministeriön organisaatiota ja koko hallinnonalaa on uudistettu vastaamaan liikenteen ja viestinnän muuttuvaa ympäristöä.
Keskeisimpiä poliittisia hankkeita on liikennesektorin markkinoita säätelevän lainsäädännön kokonaisuudistus, liikennepalvelulaki. Laki kokoaa yhteen liikennemarkkinoiden lainsäädännön. Uuden lain taustalta löytyy liikenteen digitalisaatio ja halu mahdollistaa uusia liiketoimintamalleja, kuten saumattomat, usean eri liikennemuodon matkaketjut. Uudistuksen ensimmäinen vaihe astui voimaan 1.7.2018.
Liikennepalvelulain lisäksi Bernerin vastuulla on Sipilän hallituksen laajuinen norminpurku.
Hallituskauden aikana Berner johdolla on myös uudistettu mm. postilaki, ajokorttilaki, tieliikennelaki, maantielaki, yksityistielaki ja katsastuslaki.,,,,,
Ministerikaudellaan Berner on myös tehnyt aktiivisesti työtä ilmaston puolesta. Ministeriö mm. asetti asiantuntijatyöryhmän selvittämään ja arvioimaan keinoja, joilla liikenne voidaan muuttaa hiilivapaaksi vuoteen 2045 mennessä. Yhtenä ilmastoon liittyvänä tavoitteena on myös kasvattaa junaliikenteen osuutta henkilöliikenteessä ja vähentää liikenteen päästöjä – hallituksen talouspoliittinen ministerivaliokunta päätti rautateiden henkilöliikenteen kilpailun avaamisesta 10.4.2017.
Berner on myös ollut aktiivisesti mukana FinEst Link –aloitteessa, jonka tavoitteena on kehittää Helsingin ja Tallinnan välistä liikkumista: projektin puitteissa mm. selvitetään Helsinki-Tallinna rautatietunnelin taloudellisia edellytyksiä ja vaikutuksia.
Bernerin ministerikauden merkittävin rahoituserä liittyi liikenneverkon korjausvelkaan. Berner esitteli helmikuussa 2016 teitä ja ratoja koskevan korjauspaketin, jonka loppusaldo oli 600 miljoonaa euroa. Kokonaan virkamiestyönä valmisteltu kohteiden valinta sai laajaa kiitosta ammattipiireissä.
Kevään 2016 kehysriiheen liittyen Berner kertoi seitsemästä merkittävästä liikennehankkeesta, jotka käynnistetään Bernerin johdolla. Hankkeiden joukossa olleet uudet joukkoliikennehankkeet Raide-Jokeri ja Tampereen raitiovaunu-hanke saivat kiitosta myös oppositiolta.
Marraskuussa 2015 Berner vastasi opposition välikysymykseen, joka koski hallituksen suunnitelmaa avata raideliikenne kilpailulle. Berner puolusti suunnitelmaa, jonka uskoi sekä laskevan hintoja että lisäävän raideliinteen suosiota. Eduskunta äänesti hallituksen luottamuksen puolesta äänin 95–77.
Berner toivoo, että hänet muistettaisiin 20 vuoden päästä siitä, että hän on tehnyt kauaskantoisia rohkeita ratkaisuja, jotka hyödyntävät Suomea laajasti.
Berner on Suomen Pohjoismaisen yhteistyön ministeri. Vuonna 2016 Suomi toimii Pohjoismaiden ministerineuvoston puheenjohtajamaana. Puheenjohtajuus kiertää Pohjoismaalta toiselle ja on vuoden mittainen. Berner on tehnyt yhteistyöaloitteita mm. digitalisaation edistämisestä ja yhteisten sähköisten matkalippujen käytölle. Bernerin ministerikaudella ovat nousseet esiin myös pohjoismaiden yhteiset turvallisuus- ja maahanmuuttokysymykset.
Bernerin on myös niin kutsuttu Ahvenanmaa-ministeri, joka vastaa hallituksessa Ahvenanmaan maakunnan asioista. Hallituskaudella ovat nousseet esiin muun muassa Ahvenanmaan talouden ja työllisyyden kysymykset.
Bernerin ministerinimitys ensimmäisen kauden kansanedustajana herätti jonkun verran keskustelua. Samassa yhteydessä tuotiin myös esiin, että ennen ehdokkuuttaan Keskustan listoilla Berner olisi neuvotellut myös Kokoomuksen ehdokkuudesta.
Elokuussa 2015 YLE uutisoi, että Berner olisi toiminut luxemburgilaisen verokeidasyhtiön hallituksen jäsenenä. Luxemburgiin rekisteröidyn yhtiön taustalla oli ruotsalaisen parkettivalmistaja Kährsin omistava pääomarahasto Triton. Berner kertoo olleensa Hartwall Capitalin omistuksessa olevan Karelia-Upofloorin hallituksessa vuonna 2012, jolloin yhtiö fuusioitiin ruotsalaisen Kährsin kanssa. Berner jatkoi uuden emoyhtiön Kährs Holdingin hallituksessa. Berner itse on korostanut, ettei hänellä ole ollut omistusta yhdessäkään konserniin liittyvissä yhtiöissä ja maksaneensa saamistaan hallituspalkkioista palkkaverot Suomeen. Berner erosi hallitusjäsenyydestä kansanedustajuuden myötä.
Joulukuussa 2015 Helsingin Sanomat uutisoi, että Finavian hallituksen puheenjohtaja Riitta Tiuraniemi on eronnut protestina ministeri Bernerin tavasta hoitaa yhtiön omistajaohjausta. Asia liittyi ennen Bernerin ministerikautta vuosina 2009-2011 tehtyjen johdannaiskauppojen jälkiselvittelyyn. Tapausta selvitettiin lähes puolitoista vuotta ja asian käsittely päättyi helmikuussa 2017 eduskuntaäänestykseen Bernerin luottamuksesta Finavia-asian hoidossa. Äänestyksessä epäluottamuslausetta tukivat ainoastaan sen laatijat SDP ja Vasemmistoliitto.
Huhtikuussa 2016 Berner esitteli Liikennekaari-hankkeen ensimmäisen vaiheen sidosryhmälausuntoja varten. Laajasta liikennemarkkinoita säätelevästä kokonaisuudesta nousi merkittävää poliittista kritiikkiä erityisesti suunnitelmista keventää taksiliikenteen säädöksiä. Asian merkittävyyttä lisäsi, että kritiikin kärki tuli hallituksen sisältä Perussuomalaisten suunnalta. Suomen Taksiliitto ry oikoi ”julkisuudessa muutaman päivän aikana esiintyneitä virheellisiä käsityksiä taksiliikenteestä” kertomalla muun muassa, että taksilla on jo mahdollisuus liikennöidä oman asemapaikkansa ulkopuolella, että taksit ovat kuljettaneet esimerkiksi postia ja tavaroita jo vuosikymmenten ajan ja että taksin on voinut napata ”lennosta” jo 110 vuotta. Toinen kritiikkiä herättänyt asiakokonaisuus oli suunnitelma yhtiöittää nykyinen liikenneinfra uuteen valtion 100% omistamaan "Suomen Liikenneinfra Oyj" -yhtiöön. Väyläyhtiömalliin selvitystyö keskeytyi heti lausuntopyyntökierroksen alettua tammikuussa 2017. Selvitystyötä jatkaa Bernerin johtama parlamentaarinen työryhmä.
Elokuussa 2017 julkistettiin suunnitelma Suomen junaliikenteen avaamisesta kilpailulle. Bernerin mukaan tämä tulee mm. parantamaan junaliikenteen tasoa. Suunnitelman mukaan ensin kilpailulle avataan tuottavimmat reitit.
Bernerin suku on kotoisin Sveitsistä, ja Berner käyttää muiden suvun jäsenten kanssa äidinkieltään sveitsinsaksaa. Berner on sekä Sveitsin että 19. tammikuuta 2015 alkaen myös Suomen kansalainen.
Bernerin isoisä Otto Berner perusti Suomeen muutettuaan Suomen Silkkituote Oy:n – jonka nimi myöhemmin muutettiin Vallila Interioriksi – Helsingin Vallilaan vuonna 1935. Vuonna 1962 yrityksen johtoon siirtyi Bernerin isä.. Berner on kertonut julkisuudessa avoimesti perhetaustastaan ja historiastaan. Berner haaveili aikoinaan lääkärin ammatista ja opiskelikin sitä lyhyen aikaa sveitsiläisessä yliopistossa. Äitinsä sairastuttua vakavasti hän palasi kuitenkin perheen luokse Suomeen ja opiskeli Hankenissa kauppatieteen maisteriksi ja otti paikkansa perheyrityksen johdossa vuonna 1989.
Berner on naimisissa ja hänellä on kolme poikaa. Hän harrastaa lukemista:”Kirjallisuus on minulle äärimmäisen tärkeää. Kaunokirjallisuus on se paikka, josta haen ajatuksia. En juuri lue bisneskirjallisuutta.”