Snellu
Snellu on Helsingin seurakuntayhtymän erityisnuorisotyönkeskus Helsingin Kalliossa.
Snellu on Helsingin evankelisluterilaisen seurakuntayhtymän erityisnuorisotyön keskus joka toimii osoitteessa Toinen linja 8. Sen toiminnan tarkoitus on auttaminen ja heikommassa asemassa olevien tukeminen. Helsingin seurakuntayhtymän yhteisen seurakuntatyön osana se toimii myös nuorisodiakonisena toimipisteenä. Snellu kuvaa tarjoamaansa tukea laaja-alaiseksi kohtaamiseksi eri toimintaympäristöissä. Se tukee lasten ja nuorten kasvua aikuisuuteen lapsi- ja nuorisodiakonian keinoin.
Snellun toimintamuotoja ovat mm. kriminaalityö, monikulttuurinen työ, etsivä nuorisotyö, erilaisten ryhmien järjestäminen sekä suora asiakastyö.
Kriminaalityötä tehdään nuorten vankien parissa eri vankiloissa. Myös vankiperheiden lapsille järjestetään vertaistukiryhmiä. Etsivä nuorisotyö on osa lähes kaikkea erityisnuorisotyön toimintaa, mutta näkyvimmillään se on kaduille jalkautuvassa työssä.
Jalkautuva työmuoto Palveluoperaatio Saapas on ollut alusta saakka Snellun toimintamuotoja jo 30 vuoden ajan. Saapas toimii myös verkossa NettiSaappaan muodossa tarjoten tukea niille nuorille, joita muussa kuin verkkoympäristössä on vaikea tavoittaa.
Snellu tukee nuoria erilaisissa elämäntilanteissa ja elämänkysymyksissä. Se neuvoo ja auttaa esimerkiksi:
Työssä käytetään sielunhoidollisia, ratkaisukeskeisiä, yksilö- ja perheterapeuttisia sekä kehollisia ja luovia menetelmiä.
Snellun asiakkaat voivat tavata työntekijöitä kahden kesken myös internet-chatissa. Henkilökunta koostuu erityisnuorisotyöntekijöistä ja psykologista. Palvelut ovat nuorille maksuttomia.
Snellu löytyy myös Facebookista, Twitteristä ja Instagramista.
Snellu on saanut nimensä ensimmäisen toimipisteensä, Snellmanin­­kadun, mukaan.
Snellun talo sijaitsee Kalliossa osoitteessa Toinen linja 8, ja se on suojeltu asemakaavalla rakennustaiteellisesti ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaana kohteena. Voimassa oleva asemakaava vahvistettiin vuonna 1987, jolloin Snellulle merkittiin myös oma tontti (no 10). Tontti merkittiin sosiaalitointa ja terveydenhuoltoa palvelevien rakennusten korttelialueeksi.
Rakennus kuuluu historiallisesti samaan kokonaisuuteen kuin samassa korttelissa Ensi linjan puolella sijaitseva suuri punatiilinen kerrostaloon, joka valmistui vuonna 1898 Helsingin sokeainkouluksi, sekä jo aiemmin vuonna 1893 valmistunut Toisella linjalla sijaitseva puutalo. Kaupunki myi tontin vasta vuonna 1908 rakennusmestari M. Sundqvistille, joka myi vuonna 1909 rakennuksen tontteineen Suomen valtiolle Koskisen (1990) mukaan Toinen linja 8:ssa olisi pidetty alempaa kansakoulua Kallion lapsille vuosina 1905–1910. Tämän jälkeen puutalo toimi sokeainkoulun johtajan virka-asuntona, ja alakerran keittiössä sokeat tytöt opettelivat kotitaloutta. Myöhemmin puutalo on ollut myös Valtionrautateiden pääjohtaja Harald Roosin kotina. Valtion ylläpitämä Helsingin sokeainkoulu lopetti toimintansa 1970-luvun alussa ja muutti näkövammaisten kouluna Jyväskylään. Jo sitä ennen talot olivat siirtyneet Helsingin kaupungin omistukseen.
Helsingin seurakuntayhtymä vuokrasi Toisella linjalla sijaitsevan puutalon 23. kesäkuuta 1977 Helsingin kaupungilta erityisnuorisotyön käyttöön. Vuonna 1997 seurakuntayhtymä osti kiinteistön tontteineen kaupungilta.
Peruskorjauksen yhteydessä talon halko- ja hiilivarastosta kunnostettiin kappelitila. Asessori Jussi Talasniemi tarkasti kappelin vuonna 1979 ja Tuomiokapituli on hyväksynyt sen messu- ja kirkollisten toimitusten tilaksi. Siellä on pidetty vihkimisiä, kastetilaisuuksia ja konfirmaatioita. Lisäksi vuosittain on ollut ehtoollisenviettoja eri yhteyksissä.