Simpanssit
Simpanssit ("Pan") on ihmisapinoiden suku, joka on perimältään lähimpänä ihmistä. Ihminen on erkaantunut simpansseista ja ihminen luetaan omaan "Homo"-sukuunsa. Simpanssien sukuun kuuluu kaksi lajia, simpanssi ("Pan troglodytes") ja kääpiösimpanssi ("Pan paniscus") eli bonobo. Simpanssit elävät Afrikassa.
Biologi Jared Diamond on nimittänyt ihmistä kolmanneksi simpanssilajiksi, koska ihmisten ja simpanssien perimän erot ovat monin paikoin pieniä. Ihmisen ja simpanssin sytokromi-C -proteiinien aminohapposekvenssit ovat samoja. Noin 30 prosenttia ihmisen ja simpanssin proteiineista ei eroa toisistaan lainkaan. Ihmisen ja simpanssin suurimmat eroavaisuudet ovat urosten Y-kromosomissa. Koska naarailla ei ole Y-kromosomia, ihmisnaaraan ja simpanssinaaraan erovaisuus on alle yhden prosentin, kun taas ihmisuroksen ja simpanssiuroksen eroavaisuus on 1,3 prosenttia. Toisaalta ihmisnaaraan ja ihmisuroksen eroavaisuus on Y-kromosomista johtuen 1,6 prosenttia.
Bonobon lihaksisto on kuitenkin lähempänä ihmisen lihaksistoa kuin simpanssin lihaksisto. Se tarkoittaa, että bonobo on lähimpänä elävää ihmisen kantalajia. Ihmisellä ja bonobolla on 98,7 prosentin DNA:n yhteneväisyys, ja eräs DNA:n 1,6 prosentin osuus ihmisellä on yhtenevä bonobon kanssa, mutta ei simpanssin kanssa.
Bonobo on yksi viimeisimpinä löydetyistä suurista nisäkäslajeista. Bonobo nimettiin omaksi lajikseen vasta vuonna 1929. Siihen asti sitä pidettiin samana eläimenä kuin simpanssia. Simpanssista eroavia piirteitä ovat kuitenkin kävely pystyasennossa, matriarkaalinen kulttuuri sekä seksuaalisen kanssakäymisen huomattava rooli bonoboyhteisöissä.
Suurimmat erot simpanssien ja ihmisen DNA:ssa ovat urosten Y-kromosomissa. Simpanssilla ("Pan troglodytes") on paljon vähemmän geenejä Y-kromosomissaan kuin ihmisellä. Simpanssin Y-kromosomi on kehittynyt sellaiseen suuntaan, että siemennesteen tuotanto on korkea.
Simpanssin ("Pan troglodytes") kivekset ovat yli kolme kertaa suuremmat kuin ihmisellä.
Simpanssit kiinnostavat tiedemiehiä, sillä ne antavat vihiä ihmisen kantalajista ja simpanssien avulla kyetään tutkimaan ihmisen käyttäytymistä. Simpansseja tutkimalla on esimerkiksi saatu tietoa ihmisen haukottelun ja homoseksuaalisen käyttäytymisen merkityksistä. Eräässä tutkimuksessa ihmisen pystyasennon syyksi on löydetty simpanssien tapa kulkea pystyasennossa kantaessaan arvokkaita resursseja kaksin käsin, sillä näin ne saavat kannettua enemmän. Tiedemiehet ovat myös löytäneet, että simpansseilla heittämiskyky kulkee käsi kädessä kasvaneen älyn ja aivojen kehityksen kanssa. Ne simpanssit jotka ovat erityisen hyviä heittämään, ovat myös sosiaalisesti kyvykkäitä ja kommunikoivia. Ajan kuluessa heittäminen on saattanut kasvattaa ihmisen älyä, sosiaalista kyvykkyyttä ja kommunikointia. Simpansseilla heittäminen ei kuitenkaan kehittynyt metsästämiseen, vaan simpanssit heittelevät toisiaan.
Ihmisen erkaantuminen simpansseista on tiedemiehiä kiinnostava kysymys. Lajien on uskottu alkaneen erkaantua yhteisestä esi-isästä noin kuusi miljoonaa vuotta sitten. Eräs arvio hetkestä on 6,5 miljoonaa vuotta sitten. Vuonna 2014 tehdyn tutkimuksen mukaan ihminen ja simpanssi ("Pan troglodytes verus") ovat saattaneet alkaa erkaantua jopa 13 miljoonaa vuotta sitten. Ihmisen genomin mutaatioiden tapahtumisnopeutta käyttäen on mahdollista arvioida milloin erkaantuminen on alkanut. Ihmisen genomin mutaationopeus on paljastunut puolta hitaammaksi kuin aikaisemmin luultiin, mikä siirtää erkaantumisen vähintään 12 miljoonan vuoden päähän. Ihmisen genomissa tapahtuu 0,1 prosentin muutos miljoonassa vuodessa ja kun genomien eroavaisuus on 1,2 prosenttia, tästä saadaan laskutoimituksella 12 miljoonaa vuotta. Arvio erkaantumisen alkamisesta 12–13 miljoonaa vuotta sitten ei kuitenkaan tarkoita, että simpanssi ja ihminen olisivat olleet välittömästi erillisiä lajeja jotka eivät olisi pystyneet lisääntymään keskenään. Toisen arvion mukaan ihminen ja simpanssi ovat erkaantuneet 6,5 miljoonaa vuotta sitten ja kun molemmat lajit ovat lähteneet kehittymään omiin suuntiinsa, mutaatioiden lukumäärä lajien välillä on vain kaksinkertainen, mikä johtaa laskennalliseen 13 miljoonan vuoden eroavaisuuteen 6,5 miljoonassa vuodessa.
Kreikasta on kuitenkin löydetty 7,24 miljoonaa vuotta vanha "Graecopithecus freybergin" jäänne. Bulgariasta on löydetty myös saman lajin jäänne, joka on ajoitettu 7,175 miljoonaa vuotta vanhaksi. Ihmisen ja simpanssin erkaantuminen siis tapahtui todennäköisesti Euroopassa. Aikaisemmin oltiin sitä mieltä, että ihmisen on täytynyt erkaantua Afrikassa. Ihmisen ja simpanssien erkaantumiseen on todennäköisesti vaikuttanut ympäristön muutos, sillä Saharan autiomaan tiedetään kasvaneen noin 7,2 miljoonaa vuotta sitten. Tuolloin Euroopassa on saattanut olla savanni.
Kun ihmisen kehityshistoria siirretään Afrikasta Välimeren alueelle, ihmisen kehittymiseen on saattanut vaikuttaa 6–5,3 miljoonaa vuotta sitten tapahtunut Välimeren kuivuminen. Gibraltarin salmi sulkeutui ja meren vesi haihtui, sillä merestä haihtuu enemmän vettä kuin sinne tulee joista ja sadannasta. Välimerestä tuli suola-aavikko jossa oli kipsiä.