Ulkomaalaisten rikollisuus Suomessa
Ulkomaalaisten tekemien rikosten määrä on lisääntynyt Suomessa 2000-luvulla. Tämä artikkeli kertoo tuosta rikollisuudesta tilastojen valossa.
Suomi oli pitkään maastamuuttomaa, josta lähdettiin muualle työn perässä. 1980-luvulta alkaen maahanmuutto alkoi painottua perheen yhdistämisestä tai pakolaisuudesta johtuviin syihin työperusteisen muuton sijaan. 1990-luvulla Suomeen muutti vuosittain keskimäärin noin 13 000 henkeä. Maahanmuuttajien määrä alkoi kasvaa 2000-luvulle tultaessa, ja parin viime vuoden aikana Suomeen on muuttanut noin 30 000 henkeä vuosittain.
Maahanmuuton vähäisyyden vuoksi ulkomaalaisten osuus väestöstä on kasvanut hitaasti. Suomessa oli vuonna 2014 ulkomaalaisia (ulkomaan kansalaisia) noin 219 700, mikä on 4 prosenttia koko Suomen väestöstä. Ulkomaalaisten määrän kasvusta huolimatta Suomessa asuu muihin läntisen Euroopan maihin verrattuna vähiten ulkomaalaisia. Ulkomaalaiset ovat keskittyneet suurimpiin kaupunkeihin. Suomen kymmenessä suurimmassa kaupungissa asuu lähes 65 prosenttia kaikista Suomessa asuvista ulkomaalaisista. Eniten ulkomaalaisia asuu Helsingissä, jonka väestöstä 8,4 prosenttia oli ulkomaalaisia vuonna 2012.
Kieltolakia (1919–1932) rikottiin Suomessa yleisesti. Suuri osa alkoholista salakuljettiin Virosta tai kauempaa Euroopasta, kuten Puolasta tai Saksasta Viron kautta. Salakuljettajat olivat yleensä suomalaisia, saksalaisia, ruotsalaisia tai virolaisia.
Myöhemmin 1990-luvulla itsenäistyneestä Virosta kehittyi Suomeen tuotavien huumausaineiden pääasiallinen kauttakulkumaa. Huumekauppaa ovat hoitaneet virolaiset ja suomalaiset rikolliset yhdessä. Suomen valtion alueella tapahtuvia rikoksia, joissa rikollinen ei ole Suomen kansalainen, on Euroopan unioniin liittymisen 1995 ja vapaan liikkuvuuden sallimisen jälkeen alkanut tapahtua aiempaa enemmän. Myös Suomen vankiloissa yhä suurempi osuus vangeista on ulkomaalaisia. Esimerkiksi Vantaan vankilassa yli puolet vangeista on ulkomaalaisia ja Jokelan vankilassa noin kolmasosa.
Vuodesta 2002 ulkomaalaisten tekemien rikosten määrä (2,8 %) on lisääntynyt vuoteen 2014, jolloin se oli 6,2 %. Vuonna 2009 vastaava luku oli 9,1 %. Vuonna 2002 ulkomaalaisten osuus koko väestöstä oli 2 % ja vuonna 2014 se oli 4 %.
Tilastokeskus on vuodesta 2010 julkaissut tilastoja poliisin selvittämistä rikoksista, joista käy ilmi rikoksen tekijän kansalaisuus ja myös se, asuuko rikoksentekijä Suomessa.
Vuosina 2010–2012 väkimäärään suhteutettuna maahanmuuttajat olivat epäiltyinä muista rikoksista kuin liikennerikoksista ja -rikkomuksista alle 1,7 kertaa useammin kuin suomalaiset; 15–24-vuotiaat maahanmuuttajat 1,7-kertaa useammin; 25–39-vuotiaat vähän suomalaisia harvemmin ja tätä vanhemmat vähän useammin.
Vuonna 2014 tilastoitiin Suomessa oikeudessa tuomittuja, rangaistusmääräyksiä ja rikesakkoja saaneita yhteensä 482 699. Näistä suomalaistaustaisia oli 435 780 ja ulkomaalaistaustaisia 6,2 % (30 076, joista Suomessa syntyneitä 1 155).
Vuonna 2015 ulkomaan kansalaisten osuus kaikista rikoslakirikoksista epäillyistä kasvoi kaikkiaan 2,7 prosenttia verrattuna edellisvuoteen. Vuonna 2015 poliisin mukaan yli puolet ulkomaan kansalaisiin kohdistuvista rikosepäilyistä kohdistuu sellaisiin ulkomaan kansalaisiin, jotka eivät asu Suomessa vaan oleskelevat täällä tilapäisesti.
Vuonna 2015 Yleisradio uutisoi, että asuntomurroista valtaosa on ulkomaalaisten rikollisten tekemiä. Arvioiden mukaan yli puolet, jopa 90 % asuntomurroista, oli ulkomaalaisten tekemiä. Asuntomurtoja tehtiin sarjoissa ja poistuttiin nopeasti maasta kiinnijäännin välttämiseksi.
Vuoden 2016 alkukesällä alkanut ja syksyllä selvästi voimistunut laittomien lääkeaineiden, kuten Rivotrilin, katukauppa Helsingin Rautatientorilla, Kalliossa ja Itäkeskuksessa on lisääntynyt ja tullut näkyväksi osaksi katukuvaa. Poliisin mukaan katukauppa on riistäytynyt täysin käsistä. Yleisradion tietojen mukaan poliisin epäilyt kohdistuvat Romanian kansalaisiin. On esitetty epäilyjä, että myyntiä tekisivät "Iso numero" -lehden myyjät, jotka ovat Romanian ja Bulgarian romaneja. Lehteä kustantaa Kultti ry, ja lehdet päätyvät myyjille Hirundo-päiväkeskuksen kautta, joka toimii Helsingin Diakonissalaitoksen alaisuudessa. Keskuksen toiminta on suunnattu Suomeen tuleville romaneille. Helsingin Diakonissalaitos ilmoittaa, että lääkekauppiaat ovat hiljattain maahantullutta ryhmää, joka ei asioi Hirundo-päiväkeskuksen tai Diakonissalaitoksen kanssa. Lehden kustantaja sanoo, että pillerikauppiaat eivät ole heidän lehtensä myyjiä, lehtikauppaa käytetään hämäystarkoituksessa hyväksi.
Kesällä 2017 poliisi teki asian johdosta kiinniottoja ja vangitsemisia sekä käynnisti esitutkinnan. Helsingin poliisi takavarikoi isoja eriä Rivotrilia. Myyntimäärät moninkertaistuivat lyhyessä ajassa, ja kesällä 2017 erät käsittivät jo satoja tuhansista pillereitä.
Vuonna 2016 Suomen vankiloissa oli 16 % ulkomaalaisia. Luku on 56 % suurempi kuin vuonna 2006. Vuonna 2011 kaikista vankiloiden ulkomaalaisista 27 % oli Viron kansalaisia, 13 % Romanian kansalaisia, 10 % Venäjän kansalaisia ja 6 % Liettuan kansalaisia. Ulkomaalaisista tutkintavangeista 27 % oli Viron kansalaisia ja 21 % Romanian kansalaisia.
Poliisille ilmoitettiin vuonna 2015 hieman yli tuhat raiskausta. Niistä 20 tapauksessa epäiltynä on ollut turvapaikanhakija, joita saapui Suomeen vuonna 2015 ennätysmäiset 32 476. Raiskausrikoksissa ulkomaan kansalaisten epäiltyjen osuus kasvoi lähes 20 prosenttia verrattaessa vuosia 2014 ja 2015.
Tilastoja voidaan myös tarkastella väestörakenteen pohjalta. Kun poliisille vuonna 2015 ilmoitettuja tapauksia vertaa suomalaisten yli 15-vuotiaiden miesten määrään ja yli 15-vuotiaiden turvapaikanhakijamiesten määrään, raiskauksia on tehty molemmissa ryhmissä suunnilleen saman verran. Suomalaisia yli 15-vuotiaita miehiä on kuitenkin huomattavasti enemmän kuin yli 15-vuotiaita turvapaikkaa hakeneita miehiä.
Yleisradion vuonna 2016 suorittaman selvityksen mukaan kaikista poliisin tiedossa olevista seksuaalirikosepäilyistä turvapaikanhakijoiden osuus on 7–8 prosenttia ja kaikkien ulkomaalaisten osuus on 24 prosenttia.
Vuoden 2015 tammi–kesäkuussa Suomessa tehtiin 1 446 seksuaalirikosta, joista 1 146 tapauksessa epäillyn kansallisuus tiedettiin. 154 tapauksessa epäilty oli ulkomaalainen.
Vuoden 2016 tammi–kesäkuussa Suomessa tehtiin 1 625 seksuaalirikosta, joista 1 219 tapauksessa epäillyn kansallisuus tiedettiin. 317 tapauksessa epäilty oli ulkomaalainen.
Vuoden 2017 tammi–kesäkuussa Suomessa tehtiin 1 607 seksuaalirikosta, joista 1 146 tapauksessa epäillyn kansallisuus tiedettiin. 283 tapauksessa epäilty oli ulkomaalainen.
Vuonna 2014 raiskausrikoksista epäiltyjä ulkomaalaisia oli koko vuonna runsas 180.
Vuonna 2015 tammi–kesäkuun seksuaalirikoksista raiskauksia oli 486. Niistä 409 tapauksessa epäillyn kansallisuus tiedettiin. 79 tapauksessa epäilty oli ulkomaalainen.
Vuonna 2016 tammi–kesäkuun seksuaalirikoksista raiskauksia oli 510. Niistä 424 tapauksessa epäillyn kansallisuus tiedettiin. 110 tapauksessa epäilty oli ulkomaalainen.
Vuonna 2017 tammi–kesäkuun seksuaalirikoksista raiskauksia oli 626. Niistä 490 tapauksessa epäillyn kansallisuus tiedettiin. 113 tapauksessa epäilty oli ulkomaalainen.
Seksuaalirikosten määrä on laskenut, mutta ulkomaalaisten osuus epäillyistä on kasvanut vuosina 2015–2017.