hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
MAKO
MAKO Osakeyhtiö, alun perin Osakeyhtiö Palokalusto, on vuonna 1920 perustettu suomalainen perheyritys. 1930 nimi muutettiin muotoon Oy Masalin & Co Ab, ja vuonna 1937 Oy Masalin ja Kummp. MAKO Osakeyhtiö nimi otettiin käyttöön vuonna 1961.
1993 vuodesta alkaen MAKO Osakeyhtiö on ollut osa MAKO-ryhmää. MAKO ryhmään kuuluvat MAKO Osakeyhtiön lisäksi Oy Veljekset Kulmala Ab, Antskogin ruukki ja Heteka Oy.
Ynglingatal
Ynglingatal (suom. ”Luettelo Ynglingeistä”) on runo, jonka alkuperäisenä laatijana pidetään eteläisessä Norjassa 800-luvun lopulla ja 900-luvun alussa vaikuttanutta skaldirunoilijaa Þjóðólfr Kviiniläistä [thjoudoulfr] (isl. Þjóðólfr "hvinverski" tai "ór Hvíni"). "Ynglingatalissa" luetellaan 27 Ynglingien kuningassuvun jäsentä ja kerrotaan edesmenneiden kuninkaiden osalta, miten nämä kuolivat ja minne nämä on haudattu. Luettelo ulottuu myyttisistä jumalista ja tarunhohtoisista Ynglingien suvun kuninkaista norjalaisena Vestfoldin kuninkaana mainittuun Rögnvaldr Vuorenkorkuiseen (isl. "heiðum-hæri") saakka, jonka kunniaksi runon kerrotaan laaditun. "Ynglingatal" on alkujaan ajoitettu vuoden 870 paikkeille. Nykytutkijat katsovat kuitenkin, että sen laatimisen todennäköisempi ajankohta on vasta 900-luvulla. Joka tapauksessa on katsottu, että toisen norjalaisen skaldin, Eyvindr Skaldienturmelijan (isl. Eyvindr Finsson "skáldaspillir") laatiessa 900-luvun lopulla Hlaðirin jaarleista samoin näiden sukupuun Óðinn-jumalaan saakka ulottavan runon "Háleygjatal", on "Ynglingatal" jo tuolloin tunnettu. Vastakkaisiakin näkemyksiä on esitetty; "Ynglingatal" on esimerkiksi nähty 1100-luvulla laadituksi pastissiksi. Runon myöhäistä alkuperää ei kuitenkaan ole pystytty kiistatta osoittamaan. Nykytietämyksen valossa runon uskotaan välittyneen suullisesti usean vuosisadan ajan kunnes se kirjattiin ylös 1100-luvulla tai 1200-luvun alussa. Se on säilynyt Snorri Sturlusonin "Heimskringlaan" kuuluvassa "Ynglinga sagassa" (n. 1230). "Ynglingatalin" runomitta, "kviðuháttr", on edda-runoudelle tyypillisen "fornyrðislag"-runomitan muunnelma, mutta runossa on käytetty paljon myös kenninkejä.
Benkadi (Banamban piiri)
Benkadi (myös "Ben Kadi") on maalaiskunta Koulikoron alueen Banamban piirissä Malissa. Sen keskuskylä Samakélé sijaitsee 17 kilometriä Banambasta länteen. Kunnassa on 9 100 ja kylässä 1 000 asukasta (vuonna 2009).
Benkadin kunta rajoittuu pohjoisessa Banamban piirin Madina Sackon, idässä Banamban, etelässä Koulikoron piirin Sirakorolan ja lännessä Kolokanin piirin Massantolan kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole.
Kuntaan kuuluu 12 kylää. Asukkaat ovat etupäässä soninkeja ja bambaroita. Puhutuimmat kielet ovat bambara ja soninke. Uskontoja ovat islam ja animismi.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maapähkinä ja lehmänpapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi hyödynnetään metsiä sekä harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Bégnénissä ja Samakéléssa pidetään viikoittaiset markkinat.
Bani (kirjain)
Bani (asomtavruli Ⴁ, nuskhuri ⴁ, mkhedruli ბ) on 2. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.
Bani äännetään yleensä :nä.
Gani (kirjain)
Gani (asomtavruli Ⴂ, nuskhuri ⴂ, mkhedruli გ) on 3. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.
Gani äännetään yleensä :nä.
Boron
Boron on maalaiskunta ja sen keskuskylä Koulikoron alueen Banamban piirissä Malissa. Se sijaitsee 60 kilometriä Banambasta pohjoiseen. Kunnassa on 38 100 ja kylässä 5 500 asukasta (vuonna 2009).
Boronin kunta rajoittuu idässä Banamban piirin Sébétén ja Toubacoron, etelässä Madina Sackon, lännessä Kolokanin piirin Didiénin ja Sagabalan ja pohjoisessa Naran piirin Falloun ja Niamanan kuntiin.
Kuntaan kuuluu 48 kylää. Asukkaat ovat bambaroita, soninkeja, kakoloja, fulbeja ja maureja. Lähes kaikki ovat hamalistilahkoon kuuluvia muslimeja.
Boronin kautta kulkee huonokuntoinen paikallistie RR14. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maapähkinä, lehmänpapu ja seesami. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Boronissa pidetään viikoittaiset markkinat.
Kunnassa sijaitsee muinaisen Sossovaltakunnan keskuspaikka.
Doni (kirjain)
Doni (asomtavruli Ⴃ, nuskhuri ⴃ, mkhedruli დ) on 1. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.
Doni äännetään yleensä :nä.
Vini (kirjain)
Vini (asomtavruli Ⴀ, nuskhuri ⴀ, mkhedruli ა) on 6. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.
Ani äännetään yleensä :nä.
Zeni (kirjain)
Zeni (asomtavruli Ⴆ, nuskhuri ⴆ, mkhedruli ზ) on 1. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.
Ani äännetään yleensä :na.
Tani (kirjain)
Tani (asomtavruli Ⴇ, nuskhuri ⴇ, mkhedruli თ) on 9. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.
Ani äännetään yleensä tai .
Ini (kirjain)
Ini (asomtavruli Ⴈ, nuskhuri ⴈ, mkhedruli ი) on 10. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.
Ini äännetään yleensä .
K’ani (kirjain)
K’ani (asomtavruli Ⴉ, nuskhuri ⴉ, mkhedruli კ) on 11. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.
K’ani äännetään yleensä .
Rhodesian pääministeri
Rhodesian pääministeri (vuoteen 1964 Etelä-Rhodesian pääministeri) oli Rhodesian hallituksen johtaja. Brittiläiseen imperiumiin kuuluneella Etelä-Rhodesialla oli ollut itsehallinto vuodesta 1923 lähtien. Siirtomaa julistautui yksipuolisesti itsenäiseksi 11. marraskuuta 1965 ja vaihtoi nimensä Rhodesiaksi. Uusi valtio ei saanut tunnustusta muilta mailta, mutta Etelä-Afrikka ja Portugali tukivat sitä. Valta palautettiin Iso-Britannialle vuonna 1980, joka antoi maalle itsenäisyyden nimellä Zimbabwe.
Rhodesian poliittinen järjestelmä mukaili Westminster-järjestelmää, ja pääministerin rooli oli samankaltainen, kuin esimerkiksi Kanadan ja Australian.
Duguwolowula
Duguwolowula on maalaiskunta Koulikoron alueen Banamban piirissä Malissa. Sen keskuskylä Touba sijaitsee 15 kilometriä Banambasta kaakkoon. Kunnassa on 43 000 ja kylässä 14 300 asukasta (vuonna 2009).
Duguwolowulan kunnan pinta-ala on 4 631 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Banamban, pohjoisessa Kibanin, idässä Toukoroban ja Koulikoron piirin Nyaminan ja etelässä Tougounin ja Sirakorolan kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole.
Kuntaan kuuluu 29 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita, soninkeja ja fulbeja. Puhutuimmat kielet ovat bambara ja soninke. Vallitseva uskonto on islam.
Toubasta on huonokuntoiset tieyhteydet Banambaan ja Sirakorolaan. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, lehmänpapu, maapähkinä, riisi ja seesami. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi hyödynnetään metsiä sekä harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Toubassa pidetään viikoittaiset markkinat.
Tarpeia
Tarpeia on kenties alun perin ollut Capitolium-kukkulan – jonka vanha nimi on "mons Tarpeius" – suojelusjumalatar. Fabius Pictorin ajasta lähtien Tarpeia kuitenkin tulkittiin Rooman varhaishistorian tarunomaiseksi neidoksi.
Roomalaisessa mytologiassa Tarpeia oli Capitolium-kukkulan komentajan Spurius Tarpeiuksen tytär sabiineja vastaan käydyn sodan aikana. Tarujen mukaan Tarpeia oli rakastunut sabiinien kuninkaaseen Titus Tatiukseen, ja lupasi avata linnoituksen portit sabiineille, jos nämä antaisivat hänelle palkkioksi mitä he pitivät vasemmassa käsivarressaan eli kultaiset käsivarsirenkaat. Sabiinit pitivät lupauksensa, mutta käsivarsirenkaiden sijaan he heittivät pitelemänsä kilvet Tarpeian päälle ja murskasivat hänet kuoliaaksi. Tarina on mahdollisesti yritys selittää, miksi Capitoliumin Tarpeian kallio oli murhaajien ja petturien teloituspaikka.
Toisen tarun mukaan Tarpeia olikin kansallissankari, koska hän onnistui riisumaan sabiinit aseista.
Kiban
Kiban on maalaiskunta ja sen keskuskylä Koulikoron alueen Banamban piirissä Malissa. Se sijaitsee yhdeksän kilometriä Banambasta itään. Kunnassa on 12 400 ja kylässä 8 800 asukasta (vuonna 2009).
Kibanin kunta rajoittuu pohjoisessa ja idässä Banamban piirin Toukoroban, etelässä Duguwolowulan ja lännessä Banamban kuntiin.
Kuntaan kuuluu kuusi kylää. Asukkaat ovat soninkeja, bambaroita ja fulbeja. Puhutuimmat kielet ovat bambara ja soninke. Vallitseva uskonto on islam.
Kibanin kautta kulkee Bamakosta Nionoon johtava maantie RN27. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, lehmänpapu, maapähkinä, maissi ja maapapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi hyödynnetään metsiä sekä harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Kibanissa pidetään viikoittaiset markkinat.
Madina Sacko
Madina Sacko on maalaiskunta ja sen keskuskylä Koulikoron alueen Banamban piirissä Malissa. Se sijaitsee 40 kilometriä Banambasta pohjoiseen. Kunnassa on 26 100 ja kylässä 3 600 asukasta (vuonna 2009).
Madina Sackon kunta rajoittuu pohjoisessa Banamban piirin Boronin, idässä Toubacoron ja Toukoroban, etelässä Banamban ja Benkadin ja lännessä Kolokanin piirin Massantolan kuntiin. Maisemaa leimaavat Korossan tasanko ja ylängöt.
Kuntaan kuuluu 28 kylää. Asukkaat ovat bambaroita, soninkeja, fulbeja ja maureja.
Madina Sackosta on yhteys Banambaan johtavalle RR7-paikallistielle. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, lehmänpapu, maapähkinä, seesami, maissi ja hibiskus. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi hyödynnetään metsiä sekä harjoitetaan kalastusta, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Madina Sackossa pidetään viikoittaiset markkinat.
Sébété
Sébété on maalaiskunta ja sen keskuskylä Koulikoron alueen Banamban piirissä Malissa. Se sijaitsee 72 kilometriä Banambasta koilliseen. Kunnassa on 4 100 ja kylässä 1 200 asukasta (vuonna 2009).
Sébétén kunta rajoittuu etelässä Banamban piirin Toubacoron, lännessä Boronin, pohjoisessa Naran piirin Niamanan ja Guirén ja idässä Ségoun piirin Bellenin kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen. Kasvillisuus on pensassavannia.
Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaat ovat bambaroita, fulbeja, kakoloja ja maureja. Puhutuin kieli on bambara. Uskontoja ovat islam ja animismi.
Sébétén kautta kulkee Bamakosta Nionoon johtava maantie RN27. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, lehmänpapu, durra ja maapähkinä. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi hyödynnetään metsiä sekä harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.
Toubacoro
Toubacoro on maalaiskunta ja sen keskuskylä Koulikoron alueen Banamban piirissä Malissa. Se sijaitsee 50 kilometriä Banambasta koilliseen. Kunnassa on 14 400 ja keskuskylässä 700 asukasta (vuonna 2009).
Toubacoron kunta rajoittuu etelässä Banamban piirin Toukoroban, lännessä Madina Sackon ja Boronin, pohjoisessa Sébétén ja idässä Ségoun piirin Bellenin kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan lähinnä hiekkaista tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole.
Kuntaan kuuluu 20 kylää. Asukkaat ovat ovat bambaroita, soninkeja, fulbeja ja maureja. Vallitseva uskonto on islam.
Toubacoron kautta kulkee Bamakosta Nionoon johtava maantie RN27. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, lehmänpapu, maapähkinä ja seesami. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset, vähäisessä määrin kamelit sekä siipikarja. Lisäksi hyödynnetään metsiä sekä harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Touba-Syllassa pidetään viikoittaiset markkinat.
Toukoroba
Toukoroba on maalaiskunta ja sen keskuskylä Koulikoron alueen Banamban piirissä Malissa. Se sijaitsee 50 kilometriä Banambasta itään. Kunnassa on 12 000 ja kylässä 2 200 asukasta (vuonna 2009).
Toukoroban kunta rajoittuu lännessä Banamban piirin Duguwolowulan, Kibanin, Banamban ja Madina Sackon, pohjoisessa Toubacoron, etelässä Koulikoron piirin Nyaminan ja idässä Ségoun piirin Bellenin kuntiin.
Kuntaan kuuluu 16 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita. Uskontoja ovat islam, kristinusko ja animismi.
Seudun liikenneyhteydet ovat heikot. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, lehmänpapu, maapähkinä, riisi, maissi ja maapapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Toukorobassa pidetään viikoittaiset markkinat.
Yhdysvaltain Grand Prix 2018
Yhdysvaltain Grand Prix 2018 (virallisesti Formula 1 Pirelli 2018 United States Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 18. osakilpailu, joka ajettiin 21. lokakuuta Circuit of the Americasin moottoriradalla Yhdysvalloissa.
Virgil Abloh
Virgil Abloh (s. 30. syyskuuta 1980) on yhdysvaltalainen vaatesuunnittelija, joka tunnetaan parhaiten italialaisen muotitalo Off-Whiten perustajana. Maaliskuusta 2018 lähtien Abloh on toiminut Louis Vuittonin miesten pääsuunnittelijana. Abloh asuu vaimonsa ja kahden lapsensa kanssa Lincoln Parkissa, Chicagossa.
Vuonna 2009 Abloh aloitti työharjoittelun Fendi -muotitalossa, jossa hän tapasi muusikko Kanye Westin. Heistä tuli kavereita ja West palkkasi Ablohin työskentelemään Donda -asioimistossa vuonna 2011. Vuonna 2011 hän suunnitteli Westin ja Jay-Z:n Watch the Throne -albumin kansikuvan. Kansitaide voitti Grammy -palkinnon parhaasta albumin pakkauksesta. Abloh myös päätyi vuonna 2018 Time -lehden listaan sadasta vaikutusvaltaisesta ihmisestä.
Anаtoli Myškin
Anatoli Dmitrijevitš Myškin (, s. 14. elokuuta 1954 Sylva, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen koripallovalmentaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija, joka edusti maajoukkuetasolla Neuvostoliittoa.
Miesten maajoukkuekilpailuissa Myškin edusti Neuvostoliittoa, jonka pelaajana hän voitti olympiapronssia Montréalissa 1976 ja Moskovassa 1980, maailmanmestaruuden Kolumbiassa 1982, MM-hopeaa vuonna 1978, kaksi Euroopan mestaruutta ja kolme muuta EM-mitalia. Pelaajauransa jälkeen on toiminut valmentajana. Hän on valmentanut muun muassa TsSKA Moskovan naisten joukkuetta ja Venäjän naisten maajoukkuetta.
Gustav Lindström
Gustav Lindström (s. 20. lokakuuta 1998 Östervåla, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SHL-joukkue Frölunda HC:ssä lainalla NHL-joukkue Detroit Red Wingsista. Hän on maininnut itsensä kahden suunnan puolustajaksi, joka osaa pelata myös kovaa, avaa peliä hyvin ja ymmärtää peliä hyvin. Lindström laukoo oikealta.
Lindström on Östervåla IF:n kasvatti. Hän pelasi joukkueessa ensimmäiset miesten pelinsä vain 14-vuotiaana Ruotsin viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla maan IV-divisioonassa kaudella 2012–2013. Kaudeksi 2014–2015 Lindström siirtyi Almtuna IS:n junioreihin. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan seuran J18-junioreissa, joiden varakapteenina Lindström toimi. Hän jakoi J18 Elitissä joukkueensa sisäisen pistepörssin voiton Felix Löövin ja Herman Åstrandin kanssa tehoilla 4+12=16. Lindström pelasi kauden aikana myös neljä karsintasarjan ottelua Almtunan J20-junioreissa sekä yhden ottelun U16-junioreissa, jossa hän onnistui tekemään U16 Division 1:n ottelussa peräti yhdeksän (4+5) tehopistettä. Kaudella 2015–2016 Lindström toimi seuran J18-joukkueen kapteenina. Hän oli J18 Allsvenskanissa Almtunan toiseksi paras pistemies Jacob Svenssonin jälkeen tehoilla 10+8=18.
Kesäkuussa 2016 Lindström teki kaksivuotisen ammattilaissopimuksen Almtunan miesten joukkueen kanssa, joka pelaa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskanissa. Hänen tulokaskautensa 2016–2017 toi siellä 48 runkosarjaottelussa tehot 2+7=9.
Detroit Red Wings varasi Lindströmin toisella kierroksella 38. pelaajana . Kaudella 2017–2018 hän oli kuudella osumallaan Almtunan eniten maaleja tehnyt puolustaja Linus Rotbakkenin kanssa. Tehopisteitä Allsvenskanin runkosarjassa kertyi kaikkiaan 14. Huhtikuussa 2018 Lindström teki kaksivuotisen sopimuksen SHL-joukkue Frölunda HC:n kanssa. Toukokuussa hän teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Detroit Red Wingsin kanssa. Lindström pelaa kauden 2018–2019 kuitenkin ensisijaisesti lainalla Frölundassa.
Lindström pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän voitti hopeaa. Yhteensä Lindström on pelannut 21 nuorten maaottelua.
Lindströmin eno on omalla urallaan puolustajana pudotuspelit mukaan lukien 700 NHL-ottelua pelannut Marcus Ragnarsson, joka valmensi häntä kahdella ensimmäisellä Allsvenskan-kaudellaan Almtuna IS:ssä. Joukkueessa pelasi samaan aikaan puolustajana myös Marcuksen poika ja Lindströmin serkku Jacob Ragnarsson, joka jatkaa nykyään Almtunan sopimuspelaajana. Jacobilla on New York Rangersin NHL-varaus kesältä .
Vladimir Žigili
Vladimir Viktorovitš Žigili (, s. 16. joulukuuta 1952 Oleksandrivka, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on kilpauransa päättänyt koripalloilija, joka edusti maajoukkuetasolla Neuvostoliittoa.
Miesten maajoukkuekilpailuissa Žigili edusti Neuvostoliittoa, jonka pelaajana hän voitti olympiapronssia Montréalissa 1976 ja Moskovassa 1980, maailmanmestaruuden Puerto Ricossa 1974, MM-hopeaa vuonna 1978, Euroopan mestaruuden vuonna 1979 ja kaksi EM-hopeaa.
Žigili avioitui lentopallon olympiavoittaja Ljudmila Boroznan kanssa.
Sarkaoja
Sarkaoja on peltolohkojen välissä kulkeva avo-oja tai vesivako. Kahden ojan välinen pellon osa on sarka. Tarkoituksena on pintaveden johtaminen pois peltosaralta. Avo-ojat ovat noin 10-25 metrin välein. Vesivako tehdään kyntämällä. Huolimattomasti tehty kyntö siirtää vesivaon keskelle päin peltosarkaa. Entisaikaan sarkaojat on kaivettu joko lapiolla tai vedetty hevosvetoisella oja-auralla. Nykyään salaojitus on korvannut sarkaojat lähes täysin. Sarkaojat laskevat vetensä ympäröiviin piiriojiin ja niistä edelleen valtaojiin ja vesistöihin.
Paul Pratt
Paul Pratt (25. marraskuuta 1894 Longueuil – 8. toukokuuta 1967 Longueuil) oli kanadalainen klarinetisti, pianisti, kapellimestari, pedagogi ja säveltäjä. Hän myös toimi Longueuilin pormestarina vuosina 1935–1966 ja sai mitalit sekä Yrjö V:ltä että Yrjö VI:ltä.
Pratt opiskeli aluksi pianonsoittoa opettajanaan muiden muassa Arthur Letondal Montrealissa. Klarinetinsoitossa hänen opettajanaan toimi François Héraly. Sittemmin Pratt itse opetti molempien instrumenttien soittoja. Hän toimi yhtyeenjohtajana ja eri orkesterien klarinetistina. Hän oli muun muassa South Shore Bandin ja Metropolitan Concert Bandin musiikillinen johtaja. Hänen omaan sävellystuotantoonsa kuuluu marsseja, valsseja, "Fantaisie-Impromptu" yhtyeelle ja pianokappaleita.
François Héraly
J. A. François Héraly (1856 Flavin – heinäkuu 1920) oli belgialaissyntyinen, kanadalaistunut klarinetisti, yhtyeenjohtaja ja opettaja. Hän pääsi Liègen konservatorioon vuonna 1877 ja johti myöhemmin yhtyeitä Belgiassa, Ranskassa, Sveitsissä ja Algeriassa ennen asettumistaan Québeciin. Siellä hän johti muun muassa Sherbrooke Bandia vuosina 1894–1897. Wilfrid Pelletier soitti Héralyn johtamassa Temperance Bandissa.
Héraly meni naimisiin pianopedagogi Ida Campbellin (1860–1942) kanssa.
Badia
Badia on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Daféla sijaitsee 15 kilometriä Kitasta kaakkoon. Kunnassa on 7nbsp;100 ja keskuskylässä 2 100 asukasta (vuonna 2009).
Badian kunnan pinta-ala on arviolta 2 306 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Bendougouban, kaakossa Senkon ja lounaassa Benkady Founian kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan lähinnä tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on savannia.
Kuntaan kuuluu yhdeksän kylää. Asukkaat ovat etupäässä fulbeja. Lisäksi on mandinkoja ja bambaroita.
Seudun liikenneyhteydet ovat heikot. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maapähkinä, durra, maissi, hirssi ja puuvilla. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.
Bendougouba
Bendougouba on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 12 kilometriä Kitasta itään. Kunnassa on 11 900 ja kylässä 1 400 asukasta (vuonna 2009).
Bendougouban kunta rajoittuu koillisessa Kitan piirin Sébékoron, etelässä Senkon ja Badian, lännessä Benkady Founian ja Kitan ja luoteessa Kita Nordin kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot, alangot ja kukkulat. Pysyviä vesistöjä ei ole. Kasvillisuus on savannia.
Kuntaan kuuluu 16 kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on fulbeja ja diawandoja. Puhutuin kieli on mandinka.
Kunnan läpi kulkevat Bamakosta Senegalin rajalle johtava maantie RN24 sekä Dakarin–Nigerin rautatie. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, metsien hyödyntäminen, kalastus, käsityöammatit ja pienimuotoinen kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, fonio, maapähkinä ja puuvilla. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Bendougoubassa ja kolmessa muussa kylässä pidetään viikoittaiset markkinat.
Benkadi Founia
Benkadi Founia (myös "Benkady Founia") on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Founia Moribougou sijaitsee 15 kilometriä Kitasta etelään. Kunnassa on 9 300 ja keskuskylässä 1 300 asukasta (vuonna 2009).
Benkadi Founian kunta rajoittuu pohjoisessa Kitan ja Bendougouban, idässä Badian, etelässä Senkon ja Gadougou II:n ja lännessä Kita Ouestin kuntiin. Maisemaa leimaavat alangot ja kukkulat. Pysyviä vesistöjä ei ole. Kasvillisuus on savannia.
Kuntaan kuuluu 13 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita, fulbeja ja mandinkoja.
Seudun liikenneyhteydet ovat heikot. Tärkeimmät elinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja pienimuotoinen kaupankäynti. Founiassa pidetään viikoittaiset markkinat.
Arvo Haapasalo
Arvo Johanes Haapasalo, vuoteen 1907 Hujanen (18. toukokuuta 1895 Mäntyharju – 3. heinäkuuta 1955) toimi Mikkelin ja Jyväskylän kaupunginjohtajana.
Haapasalon vanhemmat olivat ratavartija Juho Hujanen ja Briitta Maria Pimperi ja puoliso vuodesta 1924 opettaja Toini Aleksandra Ränsi. Haapasalo tuli ylioppilaaksi 1914 ja suoritti oikeustutkinnon 1922, varatuomarin arvon hän sai 1926. Hän toimi Raahen-Lapin rautatien kirjurina 1919–1923, Mikkelin kaupungin kamreerina ja rahatoimikamarin sekä köyhäinhoitolautakunnan sihteerinä 1923–1928, Mikkelin kaupunginjohtajana 1925–1935 ja Jyväskylän kaupunginjohtajana vuodesta 1935. Haapasalo kuoli työmatkalla Pohjanmaalla heinäkuun alussa 1955. Puolueisiin sitoutumattomalla Haapasalolla oli runsaasti erilaisia luottamustoimia.
Bougaribaya
Bougaribaya on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 55 kilometriä Kitasta lounaaseen. Kunnassa on 10 100 ja kylässä 2 800 asukasta (vuonna 2009).
Bougaribayan kunta rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Tambagan ja Kita Ouestn, idässä Gadougou II:n, etelässä Gadougou I:n ja lännessä Kokofatan kuntiin. Maisemaa leimaavat ylängöt, kukkulat ja tasangot. Pohjoisrajalla virtaa Bakoyejoki. Kasvillisuus on puusavannia.
Kuntaan kuuluu seitsemän kylää. Asukkaat ovat mandinkoja ja fulbeja.
Kunnan läpi kulkee hyväkuntoinen paikallistie. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kaupankäynti. Kalastuksen ja käsityöammattien merkitys on vähäinen.
Didenko
Didenko (myös "Didanko", "Dindenko", "Dindanko") on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 150 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 9 900 ja kylässä 1 200 asukasta (vuonna 2009).
Didenkon kunnan pinta-ala on 912 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Guémoukouraban, idässä Madinan, etelässä Namala Guimban ja Saboulan ja lännessä Kourouninkoton ja Djougounin kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja ylängöt. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Etelärajalla sijaitsee Boucle du Baoulén kansallispuisto.
Kuntaan kuuluu seitsemän kylää, joista neljässä asuu mandinkoja, kahdessa kakoloja ja yhdessä bambaroita. Lisäksi on fulbeja, soninkeja ja maureja.
Didenkosta johtaa paikallistie RR5 Kitaan. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, hirssi ja maapähkinä. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.
Almedalen
Almedalen on puisto Visbyssä Gotlannissa. Siellä oli keskiajalla vanha satama, jossa oli yhdeksän porttia, jotka johtivat silloiselle kauppakadulle Strandgatanille. Suuren lammen vieressä on ympärysmuurin vanhin torni ruutitorni Kruttornet, jossa järjestetään vuosittaisen Keskiaikaviikon avajaiset. Almedalenissa pidetään kaupungin virallinen vappujuhla. Puiston vieressä on kirjasto Almedalsbiblioteket, kongressihalli Wisby Strand, Uppsalan yliopiston Campus Gotland ja Gotlannin ylioppilaskuoro Rindin kuorotalo Rindiborgen, joka on entinen uimahalli.
Puisto on tullut tunnetuksi myös siellä järjestettävästä Almedalsveckan-nimisestä vuosittaisesta ruotsalaispoliitikkojen tapaamisesta.
Djidian
Djidian on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 20 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 16 400 ja kylässä 4 400 asukasta (vuonna 2009).
Djidianin kunnan pinta-ala on noin 400 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Souransan Tomoton ja Namala Guimban, idässä Sébékoron, etelässä Kita Nordin ja Boudofon ja lännessä Saboulan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja kukkulat. Tärkein vesistö on sadekauden jälkeen kuivuva Baoulén sivujoki Badinko. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen.
Kuntaan kuuluu 13 kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on bambaroita, diawandoja, fulbeja ja soninkeja.
Djidianin kautta kulkee Kitasta pohjoiseen johtava paikallistie RR5. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, maapähkinä ja puuvilla. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.
Luumäen kunnankirjasto
Luumäen kunnankirjasto on Luumäellä Etelä-Karjalassa toimiva yleinen kirjasto. Sillä on kaksi toimipistettä, Luumäen pääkirjasto Taavetissa ja Kangasvarren lähikirjasto Jurvalassa.
Luumäen pääkirjasto muutti 2013 saneerattuihin tiloihin keskustaan. Remontti maksoi 1,5 miljoonaa euroa. Pääkirjasto on kaksikerroksinen, ja siellä on esimerkiksi asiakastietokoneita, lehtisali ja tutkijahuone. Jurvalan kirjasto on noin 100 neliön tiloissa monitoimitalon alakerrassa. Sielläkin on asiointikone.
Luumäen kunnankirjasto on osa Heili-kirjastokimppaa.
Djougoun
Djougoun on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee historiallisella Kaartan alueella 165 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 8 400 ja kylässä 2 500 asukasta (vuonna 2009).
Djougounin kunta rajoittuu idässä Kitan piirin Guémoukouraban ja Didenkon, etelässä Kourouninkoton, lännessä Séféto Ouestin ja Séféto Nordin ja pohjoisessa Diéman piirin Lambidoun kuntiin. Pysyviä vesistöjä ei ole. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen.
Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on soninkeja, fulbeja, bambaroita ja kakoloja. Alueelta suuntautuu voimakas muuttoliike ulkomaille.
Djougounista on sadekaudella kulkukelvoton yhteys Kourouninkotoon. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, maapähkinä ja riisi. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat ja vuohet. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.
Wilfrid Pelletier
Joseph Louis Wilfrid (joskus "Wilfred") Pelletier (20. kesäkuuta 1896 Montreal – 9. huhtikuuta 1982 New York) oli kanadalainen kapellimestari ja pianisti. Hänen opettajanaan oli vuosina 1904–1914 François Héraly. Hän aloitti ammattimaisen uransa 12-vuotiaana lyömäsoittajana. Vuonna 1910 hän päätti keskittyä oopperaan, ja vuonna 1915 hän voitti Prix d'Europen. Hän lähti Eurooppaan ensimmäisestä maailmansodasta huolimatta ja pääsi muiden muassa Charles-Marie Widorin oppiin. Lähdettyään Ranskasta sodan takia kesäkuun lopussa 1917 Pelletier päätti koettaa onneaan Yhdysvalloissa ja asettui New Yorkiin. Hän työskenteli Metropolitan-oopperassa ja johti ensimmäistä kertaa kokonaisen oopperan ("Trubaduuri") toukokuussa 1920.
Pelletier oli yksi Metropolitan-oopperan vakituisista kapellimestareista vuoteen 1950 saakka. 1930-luvulla hän pääsi ensimmäiseksi taiteelliseksi johtajaksi orkesteriin, josta sittemmin tuli Montrealin sinfoniaorkesteri. Orkesteri piti ensimmäisen konserttinsa tammikuussa 1935. Vuonna 1951 hänestä tuli Québecin sinfoniaorkesterin taiteellinen johtaja. Hän sai urallaan lukuisia palkintoja ja tunnustuksia, joiden joukossa on Kunnialegioonan ritarin arvo (1947). Yli 80-vuotias Pelletier teki poikkeuksellisen esiintymisen kapellimestarina vielä vuonna 1978. Hänet on haudattu lähelle Philadelphiaa.
Kourouninkoto
Kourouninkoto on kaupunkikunta ja sen ainoa taajama Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee historiallisella Kaartan alueella 105 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 5 500 asukasta (vuonna 2009).
Kourouninkoton kunta rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Djougounin, idässä Didenkon, etelässä Saboulan ja lännessä Séféto Ouestin kuntiin. Maisemaa leimaavat alangot ja kukkulat. Etelärajalla virtaa Baouléjoki. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen.
Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on bambaroita, kakoloja, fulbeja, soninkeja ja diawandoja.
Kourouninkoton kautta kulkee Kitasta pohjoiseen johtava paikallistie RR5. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, maapähkinä, maissi ja puuvilla. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja hevoset. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, keräilyä, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.
Palveluihin kuuluvat ala- ja yläkoulu sekä terveys- ja kulttuurikeskukset. Vesihuolto käsittää kaivoja ja porakaivoja.
Verteporfiini
Verteporfiini (CHNO) on porfyriineihin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä muun muassa silmänpohjan rappeuman fotodynaamisessa hoidossa.
Verteporfiini on porfyriinijohdannainen, jonka yhteen pyrrolirenkaista on fuusioitunut disykloheksadieenirakenne. Verteporfiini absorboi voimakkaasti säteilyä aallonpituuksilla 689 ja 693 nm, jotka ovat punaisen valon aallonpituusalueella. Valolla säteilytettäessä verteporfiini saa aikaan happiradikaalien muodostumisen. Verteporfiinia käytetään silmänpohjan rappeuman, rappeuttavan likitaittoisuuden, ja toksoplasman aiheuttaman silmän suoni- ja verkkokalvontulehduksen fotodynaamisessa hoidossa. Verteporfiini annetaan ruiskeena verisuoneen ja sitoutuu lipoproteiineihin ja kulkeutuu silmään. Silmässä valohoidonaikana muodostuneet happiradikaalit tuhoavat liiallisia verisuonia.
Verteporfiinin haittavaikutuksina voi ilmetä ihon valoherkkyyttä, mutta se kestää vain hetken aikaa. Muita mahdollisia haittavaikutuksia voivat olla huonovointisuus, heikkous sekä selkä- tai rintakivut.
Verteporfiinia valmistetaan nautaeläinten verestä eristetystä protoporfyriini IX:stä, josta muodostetaan ensimmäisessä vaiheessa diesteri. Tämä diesteri reagoi dimetyyliasetyleenidikarboksylaatin kanssa, jolloin muodostuu heksadieenirengas ja hydrolyysi emäksisissä olosuhteissa johtaa verteporfiiniin.
Henri Delcellier
Joseph Henri Jean Delcellier (21. syyskuuta 1872 Béziers – 27. joulukuuta 1967 Montreal) oli ranskalaissyntyinen, kanadalaistunut klarinetisti, viulisti ja kapellimestari. Hän aloitti klarinetinsoiton isänsä johdolla. Hän myös opiskeli viulunsoittoa ja musiikin teoriaa Pariisin École Niedermeyerissä, josta sai diplomin. Orkesterinjohtoa hänelle opettivat Alexandre Luigini ja Léon Jehin.
Delcellier toimi muun muassa konserttimestarina Pariisin oopperassa ennen muuttoaan Kanadaan vuonna 1911. Uudessa asuinmaassaan hän toimi oopperan kuoronjohtajana. Hän palveli ensimmäisessä maailmansodassa ja palasi Montrealiin vuonna 1917. Hänen johtamiensa teosten joukossa ovat "Faust" ja "Mignon". Hän myös sävelsi joitain teoksia orkesterille ja konserttiyhtyeelle. Hänen veljensä oli klarinetisti Joseph Delcellier. Hänen poikansa oli klarinetisti Henri-Aimé Delcelliers ja tyttärensä sellisti Marthe Delcelliers.
Alexis Contant
Joseph Pierre Alexis Contant (12. marraskuuta 1858 Montreal – 28. marraskuuta 1918 Montreal) oli kanadalainen säveltäjä, urkuri, pianisti ja opettaja. Hän oli pitkälti itseoppinut, mutta sai myös opetusta Calixa Lavalléelta. Hän toimi Johannes Kastajan kirkon urkurina Montrealissa vuodesta 1885 kuolemaansa saakka. Hänen johdollaan opiskelivat muiden muassa Victor Brault, Claude Champagne, Orpha-F. Deveaux, Joseph Gagnier, Rodolphe Mathieu ja Wilfrid Pelletier.
Constantin sävellysten joukkoon lukeutuvat oratorio "Caïn" (1905), neljä messua orkesterisäestyksellä ja sävelruno "L'aurore".
Eurooppa-liigan kausi 2018–2019
Eurooppa-liigan kausi 2018–2019 on UEFA:n järjestämän Euroopan toissijaisen jalkapallosarja Eurooppa-liigan 48. kausi.
Esikarsintakierrokselle mukaan UEFA:n liigarankingin sijoilta 52.–55. kotimaisten cupturnausten voittajat, sijoilta 49.–54. kotimaan liigassa toiseksi sijoittuneet ja sijoilta 48.–51. kotimaan liigassa kolmanneksi sijoittuneet. Esikarsintakierrokselle osallistuu 14 joukkuetta. Otteluparit arvottiin 12. kesäkuuta 2018.
Ensimmäiselle karsintakierrokselle osallistuu yhteensä 94 joukkuetta. Kierrokselle pääsevät seitsemän voittajaa esikarsinnasta, kotimaisten cupien voittajat UEFA:n liigarankingin sijoilta 26.–51., sijoilta 18.–48. kotimaan liigassa toiseksi sijoittuneet sekä sijoilta 16.–47. kotimaan liigassa kolmanneksi sijoittuneet. Vain Liechtensteinin liigasta ei oteta joukkueita, vain cup-voittaja. Otteluparit arvottiin 20. kesäkuuta 2018.
Toinen karsintakierros on jaettu kahteen osaan: mestarien osaan ja parhaiten sijoittuneisiin. Mestarien osaan pääsevät Mestarien liigan ensimmäisellä karsintakierroksella ja esikarsinnassa hävinneet joukkueet. Toiseen osaan pääsevät ensimmäisen karsintakierroksen voittajat, UEFA:n liigarankingin sijoilta 19.–25. kotimaan cupin voittajat, sijojen 16. ja 17. kotimaanliigoissa toiseksi sijoittuneet, sijojen 13.–15. liigassa kolmanneksi jääneet, 7.–15. sijan liigassa neljänneksi sijoittuneet, sijojen 5. ja 6. viidenneksi sijoittuneet ja neljän parhaan liigan edellisen kauden kuudennet. Otteluparit arvottiin 20. kesäkuuta 2018.
!colspan=6|Mestarit
!colspan=6|Parhaiten sijoittuneet
Myös kolmas karsintakierros on jaettu mestarien osaan ja parhaiten sijoittuneiden osaan. Mestarien osaan tulevat toisen karsintakierroksen voittajat sekä Mestarien liigan toisen karsintakierroksen häviäjät. Parhaiten sijoittuneiden osaan pääsevät toisen kierroksen voittajat, kaksi putoajaa Mestarien liigan toiselta karsintakierrokselta, UEFA:n liigarankingin sijoilla 13.–18. olevien maiden cupturnausten voittajat, 7.–12. sijoilla olevien kotimaan sarjoissa sijalle 3. sijoittuneet sekä sijalle 6. sijoitetun maan kotimaan sarjassa neljänneksi sijoittunut joukkue. Otteluparit arvotaan 23. heinäkuuta.
!colspan=6|Mestarit
!colspan=6|Parhaiten sijoittuneet
Play–off–kierrokselle pääsevät kolmannen karsintakierroksen voittajat sekä Mestarien liigan kolmannella karsintakierroksella mestarien osassa tappion kärsineet joukkueet. Otteluparit arvotaan 6. elokuuta.
Lohkovaiheeseen pääsevät kaikki play–off–kierroksen voittajat sekä joukkueita Mestarien liigan karsinnoissa. Mestarien liigan karsinnoista pääsevät mukaan kuusi häviäjää play-off-kierrokselta sekä neljä häviäjää kolmannen karsintakierroksen parhaiten sijoittuneiden osasta. Näiden lisäksi lohkovaiheeseen pääsevät loput kotimaan cupvoittajat, UEFA:n liigarankingissa viidenneksi sijoitetun sarjan edellisen kauden neljäs sekä sijoille 1.–4. sijoitettujen sarjojen neljänneksi sijoittuneet joukkueet. Lohkovaiheeseen osallistuu 48 joukkuetta, jotka jaetaan 12 neljän joukkueen lohkoon. Lohkoarvonta suoritetaan 31. elokuuta.
Pääsyn varmistaneet joukkueet
Akhisar Belediyespor
Akhisar Belediye Gençlik ve Spor Kulübü eli Akhisar Belediyespor on urheiluseura Akhisarin kaupungista. Akhisarilla on toimintaa jalkapallossa ja koripallossa.
Seuran jalkapallojaosto pelaa kaudella 2018–2019 Turkin korkeimmalla sarjatasolla Turkin Superliigassa. Se on perustettu vuonna 1970. Kotiottelunsa Spor Toto Akhisar Belediye Stadılla. Se voitti kaudella 2017–2018 Turkin Cupin, mikä takasi paikan seuraavan kauden Eurooppa-liigan lohkovaiheeseen.
Seuran koripallojaosto pelaa Turkin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Türkiye Basketbol 1. Ligissä.
Albert Clerk-Jeannotte
Albert Clerk-Jeannotte (15. tammikuuta 1881 St-Hilaire – 21. heinäkuuta 1945 New York) oli kanadalainen tenori, pedagogi ja musiikin hallinnollisen puolen vaikuttaja. Hänen opettajiaan olivat Pariisissa Xavier Leroux, Jacques Bouhy, Victor Maurel ja Pauline Viardot-Garcia. Hänen laulu-uraansa varjostivat terveysongelmat. Montrealissa hän pääsi opettamaan McGillin konservatorioon, ja vuosina 1906–1909 hän asui New Yorkissa.
Frank S. Meighenin taloudellisella tuella Clerk-Jeannotte perusti Montreal Musical Societyn, jonka pohjalta kehittyi sittemmin Montreal Opera Company. Hänen oppilaidensa joukossa olivat Georges Dufresne, Hope Hampton, Ludovic Huot, Fabiola Poirier ja Henri Pontbriand.
Guémoukouraba
Guémoukouraba on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee historiallisella Kaartan alueella 180 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 10 100 ja kylässä 3 400 asukasta (vuonna 2009).
Guémoukouraban kunta rajoittuu idässä ja etelässä Kitan piirin Madinan, lännessä Didenkon ja Djougounin ja pohjoisessa Diéman piirin Lambidoun, Fataon, Madiga Sackon ja Dianguirdén kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Pysyviä vesistöjä ei ole. Etelärajalla virtaa Baouléjoki.
Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat kakoloja, bambaroita, mandinkoja, fulbeja ja maureja. Alueelta suuntautuu voimakas muuttoliike ulkomaille.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, riisi, maapähkinä ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja hevoset. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, kalastusta, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Guémoukourabassa pidetään viikoittaiset markkinat.
Kharsusin kieli
Kharsusin kieli on seemiläinen kieli, jota puhutaan Omanin Dhofarin alueella. Tarkemmin kieli kuuluu eteläarabiaan, joka poikkeaa esimerkiksi arabiasta.
Kharsusin kielen puhujat kuuluvat Kharsus- ja Ifar-heimoihin. Heidän asuttamansa Jiddat al-Kharsusinin alue sijaitsee Dhofarin koillisosassa. Kharsusi on läheistä sukua mehrille ja pienemmälle batharin kielelle.
Vuonna 2008 tehdyn arvion mukaan kharsusin puhujia on 3 500–4 000. Unescon mukaan kieltä pidetään vaarantuneena.
Kita Nord
Kita Nord on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Sibikily sijaitsee 10 kilometriä Kitasta koilliseen. Kunnassa on 8 600 ja keskuskylässä 1 200 asukasta (vuonna 2009).
Kita Nordin kunta rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Djidianin, idässä Sébékoron, kaakossa Bendougouban, etelässä Kitan ja lännessä Boudofon kuntiin. Alue on enimmäkseen tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen. Kasvillisuus on puu- ja heinäsavannia.
Kuntaan kuuluu kahdeksan kylää. Asukkaista valtaosa on mandinkoja. Lisäksi on jonkin verran bambaroita ja fulbeja. Puhutuin kieli on mandinka.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, puuvilla, maapähkinä ja okra. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja hevoset. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, kalastusta, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.
Batharin kieli
Batharin kieli on seemiläinen kieli, jota puhutaan Omanin etelärannikolla. Tarkemmin kieli kuuluu eteläarabiaan, joka poikkeaa esimerkiksi arabiasta.
Batharin puhujat kuuluvat Batahiran heimoon. Heimon jäsenet asuttavat alueita Omanin etelärannikolla niin sanotulla Jazirin alueella Hasikin ja Ras Sharbithatin välillä Kuria Murian lahden rannikolla. Alueen asukkaat ovat harjoittaneet perinteisenä elinkeinonaan kalastusta. Bathari on läheistä sukua kharsusin ja mehrin kielille.
Vuonna 1983 kielellä arvioitiin olevan vain 300 puhujaa. Ethnologuen arvion mukaan puhujia on noin 400. Unesco pitää kieltä äärimmäisen uhanalaisena.
Ils (muusikko)
Illian Walker, joka tunnetaan taiteilijanimeltään Ils, on brittiläinen elektronisen musiikin artisti ja tuottaja, joka on julkaissut äänitteitä levy-yhtiöillä kuten Marine Parade ja Distinctive. Hän aloitti tuottajanuransa LTJ Bukemin drum and bass -levy-yhtiöllä Good Looking Records. Marine Parade -levy-yhtiön omistaja Adam Freeland allekirjoitti levytyssopimuksen Ilsin kanssa.
Ilsin vuoden 2002 single ”Next Level” oli viikon Britannian singlelistan 75. sijalla helmikuussa 2002. Kappale julkaistiin hänen toisella studioalbumillaan "Soul Trader".
Maybe This Time
Maybe This Time on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut filippiiniläinen tagaloginkielinen komediaelokuva, jonka ohjasi Jerry Lopez Sineneng
Ibeerin kieli
Ibeerin kieli oli Pyreneiden niemimaan itä- ja kaakkoisalueilla eläneen alkuperäiskansan puhuma kieli. Ibeereistä ei tiedetä paljoa, mutta he asuttivat aluetta vuosien 700–100 eaa. välillä. Ibeeri sammui muiden paleohispaanisten kielten (baskia lukuun ottamatta) joukossa 100–200-luvulle jaa. mennessä, kun niiden sijaan siirryttiin käyttämään latinaa. Historioitsija Menéndez Pidalin mukaan se saattoi kuitenkin säilyä joillain alueilla Visigoottien valtakunnan perustamiseen asti.
Ibeerin kielestä on säilynyt joukko piirtokirjoituksia, ja niitä pystytään lukemaan, mutta ei tulkitsemaan. Niiden perusteella ei myöskään ole voitu selvittää, onko ibeeri sukua millekään muulle tunnetulle kielelle. Sen on arveltu olevan sukua baskin kielelle, koska baskin ja ibeerin numerojärjestelmät muistuttavat toisiaan.
Ibeeriä puhuttiin laajalti Välimeren rannikolla Pyreneiden niemimaan alueella. Pohjoisessa kielellä tehtyjä kaiverruksia on löydetty jopa Ranskan Hérault-joelta asti. Tärkeitä tekstien jäänteitä on löydetty Ranskan Oppidum d'Ensérunen historiallisesta kylästä, Narbonnen ja Béziers'n välistä. Etelässä kielen puhujien asuinala rajoittui Espanjan Jaénin Porcunaan, josta on myös löydetty ibeeriratsastajia kuvaavia patsaita. Levinneisyyttä sisämaassa ei tunneta varmasti. Ilmeisesti ibeerien elinalue ulottui sisämaassa vain nykyiseen Zaragozaan asti.
Ennen roomalaisten saapumista Pyreneiden niemimaalle alueella asui lukuisia kansoja, joista seuraavat ehkä puhuivat ibeeriä: Ausetanit (Koillis-Katalonia), Ilegetet (Lleida ja Huesca), Indigetet (Gironan rannikko), Layetanot (Barcelona), Cosetanot (Tarragona), Ilercavonet (Murcia ja Levante), Edetanot (Caencia, Castellón ja Teruel), Contestanot (Valencia, Alicante, Cartagena ja Albacete), Bastetanot (Granada, Almería ja Murcia) ja Oretanit (Jaén, Ciudad Real, Albacete ja Cuenca).
Kita Ouest
Kita Ouest on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Koféba sijaitsee 10 kilometriä Kitasta länteen. Kunnassa on 16 800 ja keskuskylässä 1 600 asukasta (vuonna 2009).
Kita Ouestin kunnan pinta-ala on noin 900 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Boudofon, idässä Kitan ja Benkadi Founian, etelässä Gadougou II:n ja Bougaribayan ja lännessä Tambagan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja pohjoisen kukkulajonot. Länsirajalla virtaa Bakoye. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen.
Kuntaan kuuluu 19 kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on bambaroita, fulbeja, diawandoja ja bozoja.
Koféban kautta kulkee Bamakosta Senegalin rajalle johtava maantie RN24. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maapähkinä, puuvilla, hirssi, durra, maissi, riisi ja lehmänpapu. Lisäksi hyödynnettän metsiä ja harjoitetaan kaupankäyntiä.
Lasi (kirjain)
Lasi (asomtavruli Ⴊ, nuskhuri ⴊ, mkhedruli ლ) on 12. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.
Lasi äännetään yleensä .
Mani (kirjain)
Mani (asomtavruli Ⴋ, nuskhuri ⴋ, mkhedruli მ) on 13. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.
Mani äännetään yleensä .
Nari (kirjain)
Nari (asomtavruli Ⴌ, nuskhuri ⴌ, mkhedruli ნ) on 14. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.
Nari äännetään yleensä .
Oni (kirjain)
Oni (asomtavruli Ⴍ, nuskhuri ⴍ, mkhedruli ო) on 16. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.
Mani äännetään yleensä , mutta svanissa sillä voi olla myös äännearvo .
Kotouba
Kotouba on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 150 kilometriä Kitasta koilliseen. Kunnassa on 5 800 ja kylässä 1 200 asukasta (vuonna 2009).
Kotouban kunnan pinta-ala on 927 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Kitan piirin Kassaron, lännessä ja pohjoisessa Madinan ja idässä Koulikoron alueen Kolokanin piirin Guihoyon ja Katin piirin Dabanin kuntiin. Itärajalla virtaa Baouléjoki. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen.
Kuntaan kuuluu kuusi kylää. Asukkaat ovat fulbeja, kakoloja ja bambaroita. Yhteinen kieli on bambara.
Seudun liikenneyhteydet ovat huonot. Elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, hirssi, maissi, maapähkinä ja riisi. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja.
Alueella sijaitsee Boucle du Baoulén kansallispuisto.
P’ari (kirjain)
P'ari (asomtavruli Ⴎ, nuskhuri ⴎ, mkhedruli პ) on 17. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.
P'ari äännetään yleensä .
Žani
Žani (asomtavruli Ⴏ, nuskhuri ⴏ, mkhedruli ჟ) on 18. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.
Žani äännetään yleensä .
Rae (kirjain)
Rae (asomtavruli Ⴐ, nuskhuri ⴐ, mkhedruli რ) on 19. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.
Rae äännetään yleensä .
Sani (kirjain)
Sani (asomtavruli Ⴑ, nuskhuri ⴑ, mkhedruli ს) on 20. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.
Sani äännetään yleensä .
Namala Guimba
Namala Guimba (myös "Namala Guimbala") on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Namala sijaitsee 45 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 11 900 ja kylässä 2 200 asukasta (vuonna 2009).
Namala Guimban kunta rajoittuu koillisessa ja idässä Kitan piirin Madinan, etelässä Djidianin, lännessä Souransan Tomoton ja Saboulan ja luoteessa Didenkon kuntiin. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen. Pohjoisessa sijaitsee Boucle du Baoulén kansallispuisto.
Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on bambaroita, fulbeja ja bozoja.
Seudun liikenneyhteydet ovat huonot varsinkin sadekaudella. Väestön elinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kalastus, käsityöammatit ja pienimuotoinen kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, maapähkinä ja puuvilla.
Katrina (täsmennyssivu)
Katrina ja Katriina voivat tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Séféto Nord
Séféto Nord on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Niagané sijaitsee historiallisella Kaartan alueella 205 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 11 600 ja kylässä 3 900 asukasta (vuonna 2009).
Séféto Nordin kunnan pinta-ala on 2 250 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa ja kaakossa Kitan piirin Djougounin, lounaassa Séféto Ouestin, lännessä Bafoulabén piirin Diallanin ja luoteessa Diéman piirin Diéouran ja Lambidoun kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja alangot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen. Kasvillisuus on savannia.
Kuntaan kuuluu kuusi kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita. Lisäksi on fulbeja, mandinkoja, kakoloja ja diawandoja. Alueelta suuntautuu voimakas muuttoliike ulkomaille.
Seudun liikenneyhteydet ovat huonot varsinkin sadekaudella. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, fonio, maapähkinä, hirssi ja lehmänpapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja hevoset. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.
Séféto Ouest
Séféto Ouest on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Séféto sijaitsee historiallisella Kaartan alueella 165 kilometriä Kitasta luoteeseen. Kunnassa on 17 500 ja kylässä 6 600 asukasta (vuonna 2009).
Séféto Ouestin kunnan pinta-ala on 2 400 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Kitan piirin Séféto Nordin, idässä Djougounin ja Kourouninkoton, kaakossa Toukoton, lounaassa Bafoulabén piirin Oualian, lännessä Kontélan ja luoteessa Diallanin kuntiin. Pysyviä vesistöjä ei ole. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen.
Kuntaan kuuluu yhdeksän kylää. Asukkaat ovat etupäässä kakoloja, mandinkoja, bambaroita ja fulbeja. Alueelta suuntautuu voimakas muuttoliike ulkomaille.
Séféton kautta kulkee Kitasta Nioroon johtava maantie RN25. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, maissi, maapähkinä ja lehmänpapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja vähäisessä määrin hevoset. Lisäksi hyödynnetään metsiä sekä harjoitetaan kalastusta, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. Séfétossa, Djougountéssa ja Kéniéninféssä pidetään viikoittaiset markkinat.
Ämpin silta
Ämpin silta on teräsbetoninen jatkuva palkkisilta Kauhavalla. Silta on valmistunut vuonna 2016.