León (Meksiko)
León, virallisesti León de los Aldama, on Meksikon seitsemänneksi suurin kaupunki 1 720 733 asukkaallaan (2010). Kehyskunnat mukaan lukien kaupungin väkiluku on 2 120 504 asukasta.
Kaupunki sijaitsee Guanajuaton osavaltiossa. Vaikka León ei virallisesti ole osavaltionsa pääkaupunki, sitä pidetään osavaltion sosiaalisena, kaupallisena ja hallinnollisena pääkaupunkina. Parhaiten se tunnetaan nahkatuotteistaan ja kaupunki tuottaakin valtavat määrät laadukkaita kenkiä, saappaita, vöitä, takkeja ja muita nahkatuotteita niin kotimaisille kuin kansainvälisillekin markkinoille.
Kaupunkia pidetään yhtenä Meksikon ympäristöystävällisimmistä kaupungeista. Leónin julkista liikennettä pidetään korkeatasoisena. Vuonna 2011 kaupunki sai kunniamaininnan "Sustainable Transport Award 2011" -kilpailussa yhdessä Kiinan Kantonin kanssa, päihittäen muun muassa San Franciscon ja Zürichin. Brittiläinen Financial Times -lehti on myös listannut Leónin Latinalaisen Amerikan kustannustehokkaimmaksi kaupungiksi. Kaupungille on myös myönnetty World Water Council Marseillen myöntämän "City Water Champion" -palkinto ansioistaan erinomaisen sanitaation, jäteveden uudelleenkäyttämisen ja biokaasun käytön osalta.
León kuuluu kosteaan subtrooppiseen ilmastovyöhykkeeseen. Keskilämpötila on 19,9 °C toukokuun ollessa lämpimin kuukausi 31,7 °C:n maksimikeskilämpötilallaan ja tammikuun ollessa kylmin kuukausi 7,7 °C:n minimikeskilämpötilallaan.
Leónissa sataa vuosittain keskimäärin 681 mm vettä, josta suurin osa sataa toukokuun lopusta lokakuuhun lähinnä iltaisin ukkoskuurojen yhteydessä. Lumisateet ovat äärimmäisen harvinaisia. Viimeisin lumisade Leónissa on raportoitu vuonna 1997.
Leónin kaupunki on tunnettu nahka- ja jalkineteollisuudestaan. 60 prosenttia Meksikossa valmistetuista jalkineista on tehty Leónissa. Kaupungissa tuotetaan suuressa mittakaavassa myös kemianteollisuuden tuotteita, sekä nahka-, muovi- ja polymeerituotteita.
Viime vuosikymmenen aikana kaupunkiin on kehittynyt myös taloudellisesti merkittävä autoteollisuuskeskittymä, johon lukeutuu Silaon kunnassa sijaitseva General Motorsin tehdas.
Leónissa sijaitsee myös meksikolaispankki Banco del Bajíon pääkonttori.
Leónin seudulta löytyy kymmenen eri arkeologista aluetta. Suurin osa näistä on Chupícuaro-kulttuurin peruja. Klassisella aikakaudella alue oli teotihuacanilaisten ja tolteekkien vaikutuksen alaisena. 1200-luvulla chichimecat valtasivat alueen ja hallitsivat sitä siirtomaavallan aikoihin asti.
Vuonna 1530 Nuño Beltrán de Guzmán saapui alueelle Tarasco-intiaanien johdattamana ja antoi alueelle nimen Nuestra Señora. Maanviljelyä ja karjankasvatusta alettiin harjoittaa vuonna 1546 espanjalaisten toimesta, mutta nämä uudisasukkaat olivat jatkuvasti chichimeca-intiaanien hyökkäysten alaisina, sillä heitä pidettiin tunkeilijoina. Lopulta uudisasukkaat pyysivät apua Mexico Cityn joukoilta. Tämän seurauksena silloinen varakuningas Martín Enríquez de Almanza määräsi kaupungin perustettavaksi alueelle ja vuonna 1575 syntyi León. Juan Bautista de Orozco rakennutti kylään kaupungintalon ja ensimmäiset kadut. Samoihin aikoihin alueelle perustettiin kaksi muutakin kaupunkia: San Miguel ja Coecillo. Alueen väkiluvun kasvaessa kaupungeista lopulta eriytyivät omiksi kaupungeikseen San Francisco del Rincón, Purísima del Rincón, Ciudad Manuel Doblado, Huanímaro, Abasolo, Cuerámaro ja Pénjamo.
Vuonna 1582 Isä Espino perusti kaupunkiin ensimmäisen sairaalan, joka sai nimen San Cosme y San Damián.
Jesuiitat saapuivat Leóniin vuonna 1731 ja ehtivät rakennuttaa kaupunkiin lukuisia kirkkoja ennen maastakarkotustaan vuonna 1767.
Alueella riehunut epidemia vuonna 1643, kuivuus vuosina 1630 ja 1712–1714, tulvat vuosina 1637, 1749, 1762 ja 1803 sekä nälkävuodet 1714 ja 1786 vähensivät väkilukua radikaalisti.
Itsenäisyystaistelijat José Rafael de Iriarten alaisuudessa saapuivat kaupunkiin 4. lokakuuta 1819. Kaksi kuukautta myöhemmin rojalistijoukot Felix Callejan alaisuudessa kuitenkin ottivat alueen uudelleen haltuunsa. Kaupunki pysyi rojalistien hallinnassa Meksikon itsenäisyyssodan loppuun saakka. Vuonna 1827 siitä tuli yksi uuden Guanajuaton osavaltion neljästä pääalueesta ja vuonna 1830 Leónille myönnettiin virallisesti kaupungin status.
Jesuiitat aloittivat pääkatedraalin rakennuttamisen kaupungin keskustaan vuonna 1746 ja se on yhdistelmä barokki- ja neoklassista rakennustyyliä. Katedraalin rakentaminen keskeytyi kuitenkin jo kahdeksan kuukauden jälkeen Espanjan kruunun karkottaessa jesuiitat maasta. Obregonin perhe kuitenkin otti asiakseen jatkaa rakennuttamista 1800-luvulla. 67 metrin korkeuteen ulottuva katedraali valmistui ja vihittiin käyttöön 16. maaliskuuta 1866.
Koko nimeltään Santuario Expiatorio del Sagrado Corazón de Jesús on neogoottilainen temppeli, jonka rakentaminen aloitettiin vuonna 1921 ja jota on jatkettu tähän päivään saakka. Tällä hetkellä sitä pidetään 90-prosenttisesti valmiina. Expiatorio on yksi Leónin merkittävimmistä turistinähtävyyksistä. Kirkon tuloista suurin osa saadaan kirkon alla sijaitsevia kryptia myymällä.
Kenties kaupungin tärkein tunnusmerkki on vuonna 1883 rakennettu riemukaari nimeltään Arco de la Calzada de los Héroes, jonka päällä seisoo ylväänä kaupunkia symboloiva pronssivalmisteinen leijona. Riemukaari toimi alun perin sisäänkäyntinä Leónin kaupunkiin, mutta väkiluvun kasvaessa riemukaaresta on tullut portti kaupungin vanhaan ydinkeskustaan.
El Corona Rally México on jokavuotinen MM-rallitapahtuma, joka on pidetty vuodesta 2004 alkaen Leónissa ja sen ympäristössä. Tällä hetkellä se on ainoa Pohjois-Amerikassa pidettävä MM-rallikilpailu.
Vuosi vuodelta suosiotaan kasvattava värikäs nelipäiväinen kuumailmapallofestivaali houkuttelee Leóniin jopa puoli miljoonaa vierailijaa ja yli 200 toinen toistaan mielikuvituksellisempaa kuumailmapalloa eri puolilta maailmaa.[www.festivaldelglobo.com.mx/eng/] Tapahtuman kohokohtana pidetään avajaisseremoniaa, jolloin lasketaan taivaalle kaikki kuumailmapallot yhtäaikaisesti.
Leónissa järjestetään vuosittain tammikuusta helmikuuhun monipuolinen kaupunkitapahtuma, joka houkuttelee paikalle noin viisi miljoonaa kävijää. Tapahtumaan kuuluu muun muassa taide- ja käsityömyyjäisiä, kilpailuja, kukkotappeluita, härkätaisteluita, puheita, esityksiä, konsertteja sekä suuri huvipuistoalue.