Kääpiöboat
Kääpiöboat (Tropidophiidae) on käärmeheimo, jota tavataan Länsi-Intian saaristosta ja Etelä-Amerikasta. Ne ovat pienehköjä käärmeitä, jotka elävät maassa ja osittain puissa. Kääpiöboat ovat myrkyttömiä ja harmittomia ihmiselle. Heimoon kuuluu kaksi sukua ja 34 lajia.
Kääpiöboalajien pituus on yleensä 30–60 senttiä, mutta jotkut kääpiöboat kuten mustapyrstömaaboa ("Tropidophis melanurus") voivat olla lähes metrin pitkä. Useimmilla kääpiöboalajeilla on pilkkuja tai raitoja tummilla väreillä, kuten ruskealla, vihreällä tai harmaalla. Joillakin kuubalaisilla lajeilla on mustavalkoisia raitoja tai pilkkuja.
Kääpiöboat vaihtavat väriä olosuhteiden mukaan. Kun ne ovat aktiivisia yöllä, ne ovat vaaleamman värisiä ja kun ne lepäävät päivällä, ne ovat tummempia.
Suurimmalla osalla lajeja on primitiiviset lantiorenkaiden surkastumat sekä koirailla kynsimäiset ulokkeet kloaakin aukon molemmilla puolilla. Niiden vasen keuhko on pienentynyt tai puuttuu kokonaan, kun taas jättiläis- ja pytonkäärmeillä oikea keuhko on pienentynyt. Huulien suomuissa ei ole lämpökuoppia.
Suvun maaboat ("Tropidophis") levinneisyysalue kattaa Bahaman, Kuuban, Hispaniolan, Turks- ja Caicossaaret, Caymansaaret ja Jamaikan. Eniten lajeja on Kuubassa, josta on kuvattu ainakin 15 lajia. Lisäksi viittä maaboalajia tavataan Etelä-Amerikan mantereelta, joista kolme elää Brasilian rannikkosademetsässä ja kaksi luoteisessa Etelä-Amerikassa. Toinen suku, "Trachyboa", koostuu kahdesta Etelä-Amerikan luoteisosassa elävästä lajista.
Kääpiöboan elinympäristöä ovat sademetsät, suot, mäntymetsät ja pensaikot, sekä ihmisasutusten lähistöt. Niiden sanotaan suosivan kivisiä elinympäristöjä.
Kääpiöboat ovat yleensä aktiivisia öisin, mutta niiden nähdään usein liikkuvan ja ottavan aurinkoa myös päivisin. Ne elävät pääosin maassa, mutta kiipeilevät joskus saalistaessaan pensaissa, köynnöksissä ja matalissa puissa. Kääpiöboat syövät etenkin sammakkoeläimiä ja liskoja, mutta myös pieniä nisäkkäitä ja lintuja. Näiden käärmeiden ruokailutapoja ei tunneta hyvin. Kääpiöboat ovat tunnetusti aktiivisia petoja, mutta vankeudessa niiden on myös havaittu väijyvän saalista. Monilla lajeilla on keltainen tai oranssi hännänpää, jolla ne voivat houkutella saalista tai mahdollisesti pelotella saalistajia. Lajit ovat vivipaarisia, eli naaras synnyttää eläviä poikasia. Poikue koostuu yleensä enintään 10 poikasesta.
Vaaran uhatessa useimmat kääpiöboat puolustautuvat kieriytymällä tiukaksi keräksi, kuten monet muutkin käärmeet. "Trachyboa"-lajit kiertyvät litteäksi levyksi, jonka keskellä on käärmeen pää. Fyysisesti häirittynä kääpiöboat voivat käyttää toista keinoa, johon myös useimmat muut käärmeet pystyvät, erittää pahanhajuista myskiä peräaukkoon liittyvistä anaalirauhasistaan. Kääpiöboat puolustautuvat harvoin puremalla. Maaboat voivat hyvin häirittynä turvautua erikoisempaan puolustautumiskeinoon, tahdonalaiseen verenvuotoon, jolloin ne valuttavat verta ulos silmistään, suustaan ja sieraimistaan. Esimerkiksi kuubanmaaboa ("Tropidophis semicinctus") voi täyttää silmänsä hiussuonet verellä, jolloin silmät alkavat kiiltää punaisina, ja kun suulaen hiussuonet lopulta alkavat vuotaa verta, valuu veri ulos käärmeen suupielistä.
Heimoon luettiin aiemmin myös suvut "Ungaliophis" ja "Exiliboa", mutta nykyään niiden uskotaan olevan läheisempää sukua jättiläiskäärmeille ja luokitellaan alaheimoon Ungaliophiinae. Lisäksi "Xenophidion" on siirretty omaan heimoonsa Xenophidiidae.
Kääpiöboat-heimoon luetaan myös monia eri puolilta maailmaa löydettyjä fossiilisia käärmeitä. Suku "Dunnophis" tunnetaan paleoseenilta ja eoseenilta sekä Euroopasta että Pohjois-Amerikasta. Suvun "Messelophis" molemmat lajit on löydetty eoseenisesta Saksasta. "Platyspondylia" eli Euroopassa eoseenin ja oligoseenin aikana, Saksasta peräisin oleva "Rottophis atavus" eli oligoseenilla ja "Falseryx" eli Euroopassa oligoseenilta mioseenille.