Grand-Popo
Grand-Popo on kylä ja kunta Monon departementissa Beninissä. Se sijaitsee Guineanlahden rannalla 57 kilometriä departementin keskuksesta Lokossasta etelään. Kunnassa on 57 636 asukasta (vuonna 2013, väestönlaskenta).
Grand Popon kunnan pinta-ala on 289 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Athiémén, Comén ja Houéyogbén sekä kaakossa Ouidahin ja Kpomassèn kuntiin, etelässä Atlantin valtamereen ja lännessä Togoon.
Pinnanmuodostukseltaan kunta jakautuu kolmeen alueeseen. Eteläosassa on matalaa hiekkarantaa, idässä soistunutta alankoa ja tulvatasankoja sekä lännessä ja pohjoisessa korkeampia hiekka- ja savimaita. Vesistöistä tärkein on Togon rajalla virtaava Monojoki, joka etelässä muodostaa Bouche du Roy -nimisen suistoalueen sekä 15 kilometriä pitkän Grand-Popon laguunin, joka laskee valtamereen Ahon kanavan kautta. Etelän hiekkasärkällä kasvaa kookospalmuja, järvi- ja suoalueella mangrovekasvillisuutta ja pohjoisessa metsäsavannia.
Seudulla vallitsee guinealaistyyppinen subekvatoriaalinen ilmasto. Vuodenaikoja on neljä. Pitkä kuiva kausi kestää marraskuusta maaliskuuhun, pitkä sadekausi maaliskuusta heinäkuuhun, lyhyt kuiva kausi heinäkuusta syyskuuhun ja lyhyt sadekausi syyskuusta marraskuuhun. Kuukausien keskilämpötilat vaihtelevat maaliskuun 34 asteesta elokuun 23 asteeseen. Ilman kosteus on suuri, 70–90 prosenttia. Joulukuusta maaliskuuhun puhaltaa kuiva ja kuuma harmattan-tuuli mantereelta. Huhtikuusta marraskuuhun mereltä puhaltavat monsuunituulet, joiden nopeus ylittää toisinaan 20 metriä sekunnissa.
Vuonna 2003 perustettuun kuntaan kuuluu seitsemän arrondissementtia ja 44 kylää. Arrondissementit ovat Adjaha, Agoué, Avlo, Djanglanmey, Gbéhoué, Grand Popo ja Sazué.
Asukkaista 70 prosenttia on adjoja, jotka jakautuvat kolmeen ryhmään. Foneja on 21,6 % ja joruboja 1,7 %. Perinteistä voodoo-uskontoa harjoittaa 62,9 prosenttia väestöstä. Katolisia on 24,6 %, protestantteja 2,1 % ja muslimeja 2,0 %.
Grand Popo oli 1600-luvulta lähtien yksi orjakaupan keskuksista. Ranskalaiset perustivat sinne ensimmäisen kauppa-aseman vuonna 1727. Siirtomaa-aikana Grand Popo oli aluksi tärkeä hallinnon ja kaupan keskus, mutta vuoden 1922 jälkeen sen satama alkoi rappeutua. Cotonoun syväsataman rakentamisen jälkeen Grand Popon satama suljettiin ja kaupunki menetti kaupallisen merkityksensä.
Kunnan läpi kulkee Cotonoun ja Togon pääkaupungin Lomén välinen päällystetty maantie. Grand Poposta on matkaa Cotonouhun 85 kilometriä.
Seudun pääelinkeino merellä ja sisävesillä harjoitettu kalastus, joka on yhä enemmin väistymässä puutarhaviljelyn tieltä. Peltoviljely tuottaa maissia ja riisiä, joita täydentää maniokki sekä viljan tuonti Togosta ja muualta ulkomailta.
Kunnassa toimii 37 alakoulua, neljä yläkoulua ja lukio (vuonna 2002). Kouluverkon tilaa pidetään melko tyydyttävänä. Terveyspalvelut käsittävät kunnallisen terveyskeskuksen, kuusi arrondissementtien terveyskeskusta, synnytyslaitoksen ja muutamia yksityisvastaanottoja. Suurimmat terveysongelmat ovat malaria, akuutit hengityselintulehdukset, ruoansulatuselinten sairaudet ja ripuli. Vesihuolto käsittää kaivoja, porakaivoja ja vesiposteja. Kunnassa on sähköverkko ja kolme matkapuhelinverkkoa. Grand Popossa on tori, joukko kauppoja, hotelleja ja muita matkailupalveluja.
Grand-Popon ystävyyskunta on Ranskan Montgeron. Paikkakunnalla toimii vuonna 2000 rakennettu suomalais-afrikkalainen kulttuurikeskus Villa Karo.