Messukylän Työväentalo
Messukylän Työväentalo sijaitsee Tampereella keskellä entistä Messukylän kirkonkylää kirkkomaata vastapäätä. Talo on siinä toimivien järjestöjen ohella vapaasti vuokrattavissa kokous- ja juhlakäyttöön.
Messukylän työväenyhdistys aloitti ensimmäisen talohankkeensa valmistelut toukokuussa 1906. Useiden vaihtoehtojen jälkeen ostettiin lämmittäjä J. Joensalolta vuokratontilla olevat rakennukset ja vuokraoikeus maahan. Rakennukset sijaitsivat talollinen Kalle Jankan omistamalla maalla. Tontti sijaitsi n. 50 metrin päässä nykyisestä työväentalosta kaupunkiin päin. Yhdistyksen rakennuskomitea aloitti varojen keräämisen ja laina-asioiden järjestelemisen. Vuoden 1907 kesä ja syksy olivat rakentamisen aikaa. Tapaninpäivänä 1907 tupaantuliaiset ja vihkimistilaisuus. Elokuussa 1908 talo paloi. Uuden talon suunnitteleminen aloitettiin välittömästi ja uusi talo vihittiin käyttöönsä 13. kesäkuuta 1909. Syksyllä 1919 aloitti työväentalolla Messukylän Työväen Näyttämö. Näyttämö toimi talossa aina vuoteen 2011, jolloin se siirsi toimintansa muualle.
Messukylän toisen työväentalon tarina päättyi kesällä 1935. Jankan tilan omistaja oli myynyt työväentalon tontin Messukylän Ampumayhdistykselle jo vuonna 1930. Ampumayhdistyksen kanssa tehtiin 5 vuoden vuokrasopimus. Vuokra nousi useita tuhansia markkoja. Sopimus päättyi 1.7.1935, jonka jälkeen työväentalo purettiin ja sen hirret varastoitiin. Irtain omaisuus ja arkistot jaettiin jäsenten talouksiin.
Keväällä 1936 leipuri Hanna Lehtonen suostui myymään talonsa ja tonttinsa. Kun rahoitus oli hankittu, tehtiin tontista kauppa. Uuden talon suunnittelutyö aloitettiin välittömästi ja nykyinen työväentalo vihittiin käyttöön 17. syyskuuta 1939. Kolmikerroksisen talon kerrosala on noin 800 m2. Juhlasalin pinta-ala 150 neliömetriä ja sinne mahtuu noin 180 henkilöä. Avarassa aulassa on myös vaatesäilytys n. 200 henkilölle. Kahvio on varustettu 50 henkilölle. Juhlasalissa on näyttämö esiintymistä ja orkesteria varten. Talon pohjakerroksessa ovat saniteettitilat sekä toimistotiloja.
Vihkiäisten jälkeen talon käyttö siirtyi poikkeusajan toimintaan.Omassa työväentalossa pidettäviksi suunnitellut iltamat ja joulujuhlat jouduttiin peruuttamaan. Talo vuokrattiin Kuitu OY:lle, eikä iltamien järjestäminen ollut mahdollista. Lokakuussa 1939 koitti nk. YH:n aika. Talo otettiin puolustusvoimien käyttöön ja sinne kokoontuivat Messukylän miehet lähteäkseen sekä talvisotaan että jatkosotaan. Messukylän kirjasto toimi talossa vuodesta 1939 vuoteen 1989 saakka.
Sota toi huvi- ja tanssikiellon. Toiminta käynnistyi talolla elokuussa 1940, jolloin kokoonnuttiin Unto Aallon johdolla suunnittelemaan Messukylän sos.dem. kesäjuhlaa ja ensimmäisiä tanssi-iltamia. Ne pidettiin lauantaina 24.8.1940. Noihin iltamiin tilattiin lippuja 600 kappaletta. Lippuja myymässä ollut Aili Salomaa kertoo MTY:n historiakirjassa: ”pitkin Hämeenkatua ihmiset huusivat toisilleen, että Messukylässä on tänään tanssit ja jessus, kyllä sitä väkeä tulikin”. Sodan synnyttämää huvivajetta paikattiin urakalla: syyskaudella 1940 järjestettiin työväentalolla peräti 85 iltamat.
Sotien jälkeen talolla on näytelty, tanssittu ja juhlittu, pidetty häitä ja syntymäpäiviä. Messukylän Työväentalo on edelleen suosittu perhejuhlien, liikelaitosten ja yhdistysten tilaisuuksien pitopaikka. Talo on seurojantalojen tapaan vuosikymmenien korjauskohde. Juhlasaliin tehtiin kymmenisen vuotta sitten uusi koivuparkettilattia. Se on kunnon tanssilattia ja tilaa on. Remontteja tehdään varojen mukaan. Työväentalossa on siirrytty ympäristöystävälliseen pellettilämmitykseen. Työväentalossa ovat alusta alkaen toimineet Messukylän Työväenyhdistys, Messukylän Sosialidemokraattiset Naiset, Messukylän Toverit ry ja Messukylän Työväen Näyttämö, joka lopetti toimintansa talolla vuonna 2011. Vaikka tanssit loppuivat niitä järjestäneen seurayhtymän lopettaessa toiminnan kannattamattomana, talolla edelleen tanssitaan tanssikoulujen tunneilla ja yksityistilaisuuksissa. Etyn Kaukajärvikerho puolestaan antaa virikkeitä eläkeläisille.