RFID-skimmaus
RFID-skimmaus on menetelmä, jolla laittomasti kerätään jonkun maksukortin tietoja.
Huhut RFID-skimmausten yleisyydestä juontavat juurensa Yhdysvalloista, jossa tehtiin vuonna 2014 lähes puolet maailman luottokorttihuijauksista. Yhdysvalloissa käytettiin turvatonta magneettijuovateknologiaa vielä tuolloin yleisesti. Mastercard ja Visa ilmoittivat helmikuussa 2014 siirtyvänsä kaikkialla maailmassa käyttämään EMV-siruteknologiaa ja sopivat, että niiden yhdysvaltalaisissa korteissa otettaisiin käyttöön turvallinen EMV-siruteknologiaa vuoden 2015 lokakuuhun mennessä. Euroopassa sitä on käytetty vuodesta 1992. Suomessa Finanssialan Keskusliitto asetti huhtikuussa 2012 siirtymäsuunnitelman, jonka mukaan Suomessa siirrytään vuoden loppuun mennessä käyttämään SEPA-maksukortteja, joissa on kaikissa EMV-siru.
Suomessa ja muualla Euroopassa lähimaksamiseen käytetään sirukorttia, jossa on sisäänrakennettu NFC-siru, joka lähettää korttien tiedot langattomasti. Jotta tätä teknologiaa voisi käyttää varastamaan NFC-sirulliselta lähimaksuominaisuudella varustetulta maksukortilta rahaa, varkaan tulisi hankkia itselleen korttimaksupääte ja rekisteröidä se.
Lähimaksuominaisuudella varustetut korttimaksupäätteet on sertifioitu siten, että pääte saa luettua maksukortin korkeintaan neljän senttimetrin etäisyydeltä. Tehokkaalla laitteella lähimaksuominaisuudella varustetun kortin pystyy skimmaamaan jopa metrin päästä, mutta tähän vaadittava laite vie paljon tilaa. Saadakseen korttimaksupäätteen toimimaan siten, että sille pystyy siirtämään rahaa, korttimaksupäätteen omistajan ja pankin välillä tulee olla korttitilityssopimus. Korttitilityssopimuksen myötä maksun saajan nimi ja tilinumero tulevat maksujen välittäjän ja pankin tietoon, mistä syystä RFID-skimmausta ei voi tehdä jäämättä kiinni.
Skimmaamalla ei voi saada selville maksukortin CVV-koodia, jota jotkin verkkokaupat vaativat maksutapahtuman suorittamiseen. Toisaalta osa verkkokaupoista ei vaadi CVV-koodia, vaan maksutapahtuma onnistuu niissä pelkästään syöttämällä korttinumeron ja kortin voimassaolopäivän.
Vuonna 2017 lähimaksuja tehtiin Suomessa yli kaksi kertaa edellisvuotta enemmän ja kaikkien lähimaksujen osuus kaikista korttimaksuista oli 23 prosenttia. Vuoteen 2017 mennessä Suomessa toimivien pankki-, vakuutus- ja rahoitusalan yhtiöiden etujärjestö Finanssiala ry:n (ent. Finanssialan Keskusliitto) tietoon ei kuitenkaan ole tullut yhtään petosta, joka olisi tehty lähimaksuominaisuutta hyödyntämällä.
Yleinen myytti, jota kortinmyöntäjät mainitsevat usein on, että rikollinen voi vain varastaa sen mitä etämaksuna korkeintaan voi maksaa. Tämä summa on yleensä 30-50 dollarin välillä ja vaihtelee maittain. Tämä on osoitettu virheelliseksi tiedoksi brittiläisen kuluttajalehti Which?:n testissä. Testissä he onnistuivat etävarkauden kautta hankkimaan maksukorttitietoja ja tekemään yli 3 000 punnan arvoisen verkkokauppaostoksen.
Suojaus on mahdollista tehdä käärimällä maksukortti alumiinifolioon. Alumiinifolio kuitenkin kuluu yleensä nopeasti.
On olemassa lompakkoon yhdessä maksukorttien kanssa laitettavia suojakortteja, jotka sisältävät häirintälaitteen, joka aktivoituu automaattisesti, kun lompakossa olevia maksukortteja yritetään skannata. Tämän myötä on mahdotonta skannata lompakossa olevia kortteja.