Falköpingin kunta
Falköpingin kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Falköping.
Kunnan maapinta-ala on 1 044,88 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 32 511 henkeä (31.12.2015).
Kunnassa sijaitsevat Gudhemin luostarin rauniot.
Vuonna 2007 kunnassa oli 378,33 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 35,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Nykyinen Falköpingin kunta koostuu entisestä Falköpingin kaupungista ja yli 50 maalaiskunnasta, joissa on sijainnut kolme taajaväkistä yhdyskuntaa. Vuoden 1862 kunnallislakien astuttua voimaan aluejako oli melko vakaa lähes 90 vuotta. Tuona aikana perustettiin kolme taajaväkistä yhdyskuntaa: Falköpings förstäder (vuonna 1919), Floby (vuonna 1923) ja Stenstorp (vuonna 1923). Falköpings västran maalaiskunta, jota kutsuttiin myös nimellä "Gudhemin kihlakunnan Falköping", liitettiin Falköpingin kaupunkiin vuonna 1935. Samalla Falköpings förstäderin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seitsemän "suurkuntaa":
Lisäksi Falköpingin kaupunkiin liitettiin Friggeråkerin maalaiskunta. Stenstorpin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1958 ja Flobyn vuoro oli vuonna 1961.
Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja Falköpingin kaupunki muutettiin Falköpingin kunnaksi. Kuntaliitos kuntablokissa toteutettiin vasta kolme vuotta myöhemmin. Vuonna 1974 kunta sai nykyiset rajansa, kun siihen liitettiin kokonaan Frökindin, Gudhemin, Stenstorpin, Vilsken ja Vartoftan kunnat. Redvägin (Fivlered, Norra Åsarp, Smula ja Solberga) ja Dimbon (Skörstorp) kunnat liitettiin Falköpingiin vain osittain.
Falköpingin kunta kuului aiemmin Skaraborgin lääniin, josta tuli vuonna 1998 osa Länsi-Götanmaan lääniä.
Nykyinen vaakuna on entisen Falköpingin kaupungin vaakuna. Myös kahdella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 229 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 207 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 039 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 79 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Kunnassa on 10 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 73,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 8 499 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Slutarp on sittemmin kasvanut yhteen Kinnarpin taajaman kanssa.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Falköpingin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Falköpingin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.