Julian Assange
Julian Paul Assange () (s. 3. heinäkuuta 1971 Townsville, Queensland, Australia) on australialainen julkaisija ja Internet-aktivisti. Ecuador on myöntänyt hänelle turvapaikan. Hänet tunnetaan parhaiten Wikileaksin tiedottajana ja päätoimittajana toimimisesta. Wikileaks on vuonna 2006 perustettu sivusto, jonka avulla voi vuotaa julkisuuteen salaisia viranomaisten ja yritysten asiakirjoja. Toisin kuin usein luullaan, Assange ei pyöritä yksin Wikileaksia, vaan sen takana on mittava organisaatio.
Assange on opiskellut fysiikkaa ja matematiikkaa, sekä toiminut tietokoneohjelmoijana. Hän harrastaa liikkuvaa elämäntapaa ja omistaa useita asuntoja eri puolilla maailmaa.
Julian Assange on kiteyttänyt perusarvonsa seuraavasti: "Pätevät, anteliaat ihmiset eivät luo uhreja, vaan pitävät heistä huolta". Hän sanoo olevansa melko kilpailuhenkinen ihminen, eikä ole varma siitä, osaako hän vaalia uhreja, mutta että "on olemassa toinenkin tapa huolehtia uhreista, ja se on väärintekijöiden valvonta".
Assange on solminut kustannussopimuksen omaelämäkerrallisesta kirjasta saadakseen katetuksi oikeudenkäynnin kulut. Hän perustelee kirjaa juuri tällä eikä ole muuten kiinnostunut sen kirjoittamisesta.
Assange on myös tullut erityisen tunnetuksi siitä, että hänen Wikileaks-sivustonsa julkaisi tuhansia kiistaa aiheuttavia Hillary Clintonin sähköposteja vapaasti saataviksi vuonna 2016.
Ecuador katkaisi Assangen internet-yhteyden, hieman sen jälkeen kun hän oli julkaissut presidenttiehdokas Hillary Clintonin suurpankki Goldman Sachsiin liittyvän puheen, USA:n presidentinvaalikamppailun viimeistä tv-väittelyä edeltävinä päivinä.
Ruotsalainen syyttäjä kuuli Assangea Ecuadorin suurlähetystössä Lontoossa 14. marraskuuta 2016 alkaen usean päivän ajan, liittyen häneen kohdistuneisiin seksuaalirikosepäilyihin Ruotsissa.
Assangen vanhemmat pyörittivät liikkuvaa teatteria. Vuonna 1979 Assangen äiti, Christine, meni uudelleen naimisiin New Age -liikkeeseen kuuluvan muusikon kanssa. Pariskunta sai lapsen, mutta erosi vuonna 1982. Erosta seurasi katkera huoltajuusriita Assangen velipuolesta. Lopulta äiti piilotteli molempia lapsia viiden vuoden ajan. Lapsuutensa aikana Assange muutti useita kertoja. Muuttojen seurauksena Assangen koulutie oli katkeilevaa ja hän oli välillä kotiopetuksessakin. Assange kävi myös useita eri australialaisia yliopistoja myöhemmin.
Vuonna 1987, ollessaan 16-vuotias, Assange alkoi harrastaa hakkerointia pseudonyymillä Mendax (latinassa "splendide mendax" tarkoittaa ylevästi uskomatonta, peräisin Horatiukselta). Hän ja kaksi muuta hakkeria muodostivat International Subversives -nimisen hakkeriryhmän. Assange kirjoitti säännöt, joiden mukaan hakkeri ei saa rikkoa hakkeroimiaan järjestelmiään tai muuttaa niiden tietoja (pois lukien lokien muuttaminen hakkeroinnin salaamiseksi) ja hakkerin tulee jakaa tietonsa muiden kanssa.
Assange jäi kiinni vuonna 1991 hakkeroinnista sen jälkeen, kun hänen Melbournessa sijaitsevaan kotiinsa oli tehty kotietsintä. Assange oli tunkeutunut kotikoneellaan muun muassa erään australialaisen yliopiston ja Nortel-nimisen australialaisen operaattorin palvelimille. Tekoa pidettiin kuitenkin vähäisenä, koska Assange ei ollut aiheuttanut vahinkoa, joten Assange selvisi 2 100 Australian dollarin sakoilla.
Vuonna 1989 Assange sai pojan (Daniel) yhdessä tyttöystävänsä kanssa. Vuoden 1991 kotietsinnän jälkeen tyttöystävä erosi Assangesta ja vei lapsen mukanaan. Assange ja tyttöystävä saivat sovittua huoltajuusriitansa vasta 1999. Assange perusti yhdessä äitinsä kanssa aktivistiryhmän vaatimaan Australiaan keskustietokantaa, jonne koottaisiin muuten huonosti saatavilla olevia huoltajuuteen liittyviä tietoja.
Huoltajuusriidoista huolimatta Daniel Assange sanoo arvostavansa isänsä tapaa kasvattaa: ”Älyllisissä kysymyksissä hän ei koskaan kohdellut minua kuin lasta, vaan puhui niin kuin todella haluaisi minun ymmärtävän asiat. Luulen että se auttoi minua tajuamaan todellisuuden luonnetta.” Daniel sanoo isänsä maailmankuvan kulminoituvan Wikileaksiin: ”Hän on aina ollut kiinnostunut poliittisesta aktivismista yleensä, mutta myös tieteistä ja filosofiasta ja tiedon etsimisestä, ja ajatuksesta, että tämän tiedon pitäisi olla kaikkien ulottuvilla.”
20. elokuuta 2010 kaksi naista tuli poliisin puheille ja poliisi aloitti tutkinnan Assangen mahdollisesta syyllistymisestä seksuaalisiin väärinkäytöksiin.
Jutun ensimmäinen tutkija, syyttäjä Eva Finné päätti olla jatkamatta jutun tutkimista, koska hänen mukaan epäilyä raiskauksesta ei ollut.
1. syyskuuta toinen syyttäjä, Marianne Ny, kumosi päätöksen ja pyysi 18. marraskuuta 2010 oikeudelta pidätysmääräystä Assangen kuulustelemiseksi.
Assangesta annettiin eurooppalainen pidätysmääräys ja hänet pidätettiin Lontoossa 7. joulukuuta 2010.
Häntä ei ole syytetty mistään rikoksista.
Assange on tuloksetta vedonnut Britannian Julkisen sanan neuvostoa vastaavaan Press Complaints Commissioniin lehtiä vastaan, jotka ovat väittäneet että häntä syytetään raiskauksesta.
Assange itse piti syytettä salajuonena, jonka avulla Wikileaks yritetään saattaa huonoon valoon. 7. joulukuuta 2010 Assange pidätettiin Britanniassa hänen mentyään vapaaehtoisesti poliisiasemalle. Hänet kuitenkin vapautettiin takuita vastaan 16. joulukuuta 2010.
Assange esitti, että hän ei tule saamaan Ruotsissa oikeudenmukaista kohtelua. Lisäksi Assangen asianajat epäilivät, että Assange luovutettaisiin Ruotsista eteenpäin Yhdysvaltoihin. Lontoossa annettiin kuitenkin päätös 24. helmikuuta 2011, että Assange voidaan luovuttaa Britanniasta Ruotsiin oikeudenkäyntiä varten. Assangen asianajajien mukaan oikeuden päätöksestä valitetaan. Britannian korkein oikeus päätti 30. toukokuuta 2012 luovuttaa Assangen Ruotsiin vastaamaan syytteisiin seksuaalirikoksista.
Kesäkuussa 2012 Assange pakeni Ecuadorin Lontoon suurlähetystöön, minkä jälkeen hän ilmoitti hakevansa maasta poliittista turvapaikkaa. 16. elokuuta Ecuador ilmoitti myöntävänsä turvapaikan Assangelle. Britannian ulkoministeriö on ilmoittanut, että se on tarvittaessa valmis purkamaan suurlähetystön diplomaattisen koskemattomuuden Assangen luovuttamiseksi Ruotsiin. Sunnuntaina 19. elokuuta Assange piti puheen Ecuadorin lähetystön ikkunasta.
Kesällä 2012 espanjalainen ihmisoikeustuomari Baltasar Garzón ryhtyi Assangen puolustusryhmän johtoon.
YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston mielivaltaisia pidätyksiä tutkiva työryhmä totesi Ruotsin ja Britannian viranomaisten mielivaltaisesti rajoittavan Assangen liikkumista ja kehotti turvaamaan hänen koskemattomuutensa ja liikkumisenvapautensa ja maksamaan korvauksia niiden menetyksestä.
Assange alkoi toimia vuonna 1993 nimellä “Suburbia” yhtenä Australian ensimmäisistä Internet-palveluntarjoajista. Vuodesta 1994 alkaen Assange sai elantonsa ohjelmoijana ja vapaiden ohjelmistojen kehittäjänä. Vuonna 1995 Assange kirjoitti ensimmäisen ilmaisen vapaan lähdekoodin porttiskannerin eli verkkotiedusteluohjelman. Assange oli yksi kirjan "Underground: Tales of Hacking, Madness and Obsession on the Electronic Frontier" kirjoittajista. Assange on ollut mukana tekemässä myös lukuisia muita tietokoneohjelmia, kuten NNTPCache ja Surfraw. Assange rekisteröi vuonna 1999 domainin "leaks.org", mutta hän ei kuitenkaan käyttänyt domainia mihinkään.
Assange on käynyt 37 eri koulua ja opiskellut kuudessa eri yliopistossa. Vuodesta 2003 vuoteen 2006 hän opiskeli Melbournen yliopistossa fysiikkaa ja matematiikkaa. Kotisivullaan Assange ilmoitti edustaneensa yliopistoaan Australian kansallisessa fysiikkakilpailussa vuonna 2005. Assange on myös lukenut jonkin verran filosofiaa ja neurotiedettä.
Huhtikuussa 2012 Assange aloitti Kremlin näkemyksiä tukevan Venäjän valtion RT-televisiokanavan talk show’n juontajana Lontoon-kotiarestistaan videoyhteydellä. Ecuadorin suurlähetystössä Assange halusi saada itselleen FSB:n henkivartijat.
Vuonna 2015 Julian Assange kertoi kehottaneensa Edward Snowdenia luopumaan aikeestaan hakea turvapaikkaa Latinalaisesta Amerikasta, koska siellä CIA voisi kidnapata tai tappaa hänet. Snowden joutui jäämään Venäjälle USA:n mitätöityä hänen passinsa. Huhtikuussa 2016 Saksan valtiollisen tiedusteluorganisaation BND:n presidentti Gerhard Schindler kertoi yhdessä kollegansa Hans-Georg Maaßenin kanssa FOCUS-lehden haastattelussa, että Kreml pyrkii Edward Snowdenin paljastusten avulla lyömään kiilaa Euroopan ja USA:n välille.
Vuonna 2015 entinen turvallisuuspolitiikan professori John R. Schindler syytti Wikileaksia Venäjän tiedustelupalvelun työkaluksi.
Donald Trumpin presidenttiehdokkuuden varmistuttua kesäkuussa 2016 Assange sanoi suunnittelevansa vastaehdokas Hillary Clintonin sähköpostien julkaisemista. Assangen toiminnan katsottiin auttavan Trumpin kampanjaa. Kun sähköpostit oli julkaistu Assangen nettiyhteys katkesi. Wikileaks syytti asiasta Ecuadoria, joka myöhemmin myönsi teon ja selitti sitä maan käytännöllä olla sekaantumatta muiden maiden vaaleihin. Ecuador vahvisti samalla suojelevansa edelleen Assangea.
Vuoden 2016 presidentinvaalikampanjan aikana NY Times uutisoi Valkoisen talon edustajien kertoneen, että turvallisuusviranomaisilla on "suuri luottamus" siihen, että Venäjän hallitus olisi Demokraattien kansalliseen komiteaan kohdistuneen tietovuodon takana. Wikileaks julkaisi 27 000 viestiä ja asiakirjaa demokraattien ehdokasvalintakokouksen alla 22.7.2016. Defense One -lehden mukaan huomattava määrä todisteita osoittaa, että vuoto oli Venäjän valtion järjestämä Trumpin presidenttiyden edistämiseksi, koska Trump on ollut sitä mieltä, että USA:n olisi kannattavaa tehdä yhteistyötä Venäjän kanssa.
Omat teokset
Muiden teokset