Syyrian sisällissodan aikajana
Syyrian sisällissodan aikajana kuvaa joitain Syyrian sisällissodan päätapahtumia lyhyesti. Syyriaa oli johtanut vuosikymmeniä al-Assadin johtama alaviittivetoinen hallitus, mutta suurin osa Syyrian asukkaista oli sunneja. Tämä synnytti kitkaa maan sisällä muun muassa vuoden 1982 Haman kansannousussa. Arabikevään kansannousuaalto levisi Syyriaankin maaliskuussa 2011. Hallitus pyrki asein ja osin myös myönnytyksin kukistamaan jatkuvat mielenosoitukset ja mellakat. Vastauksena tähän maassa alkoi kesällä 2011 toimia monia aseistettuja kapinallisryhmiä, joista tunnetuin oli FSA. Hallitus taisteli kapinallisia vastaan käyttäen raskaita aseita siviilien asuinalueella ja raunioittaen pahoin muun muassa Homsin kaupunkia. Kesällä 2012 kapinalliset hyökkäsivät suurissa Damaskoksen ja Aleppon kaupungeissa. Libanonin Hizbollah-joukot tulivat hallituksen avuksi kesällä 2013 pysäyttäen kapinallisten etenemisen.
Hallituksen joukot etenivät monin paikoin. Jyrkän islamilainen Isis alkoi edetä Syyriassa vuonna 2014. Länsivallat ja Venäjä tekivät ilmaiskuja Isistä vastaan 2015-2016. Isis joutui vuoden 2016 aikana tappiolle muiden osapuolten hyökätessä eri puolilta sitä vastaan. Turkki alkoi vuonna 2016 sotia Syyriassa sekä kurdeja että Isisiä vastaan.
Sodassa oli vuoden 2015 alkuun mennessä kuollut ainakin 200 000 ihmistä. Aineelliset tuhot olivat valtavat. Syyrian sisällä oli valtava määrä pakolaisia, joista osa oli humanitaarisen avun ulottumattomissa. Muutamat kansainväliset yritykset lopettaa kriisi ulkoapäin ovat olleet tuloksettomia.
Sisällissodat tausta ja tapahtumat on jaettu useaan artikkeliin.
Syyriassa on monia etnisiä ryhmiä, joista merkittävimmät ovat sunnit, alaviitit ja kurdit. Ranskan siirtomaavalta nosti alaviitit merkittävään asemaan Syyriassa. Maassa tapahtui lukuisia sotilasvallankaappauksia 1950- ja 1960-luvuilla. Yhdessä näistä valtaan nousi Assadien suku, joka suosi alaviitteja. Assadit hallitsivat maata poikkeustilalain turvin kymmeniä vuosia.
Arabikevät levisi Syyriaan mielenosoituksina ja mellakoina, joissa vaadittiin vapaampia oloja, korruption kitkemistä ja presidentti Bašar al-Assadin eroa. Hallituksen mielestä protestit olivat ulkomailta järjestettyjä ja terrorismia edistäviä. Syyrian poliisi, turvallisuusjoukot ja armeija kukistivat rauhallisetkin mielenosoitukset ampumalla kovilla, mutta protestoijat palasivat kerta kerran jälkeen kadulle. Syyrian armeija alkoi saartaa ja vallata protestojien hallussa olevia kaupunkeja.
Hajanainen aseellinen vastarinta laajeni syksyllä 2011 laajaksi kapinaksi. Monia kapinaryhmittymiä syntyi. Nämä pyrkivät alussa suojelemaan mielenosoittajia. Hallitus tulitti asutuskeskuksia tykein. Kapina laajeni voimakkaasti vuoden 2012 alkupuoliskolla. Kesällä ja syksyllä Damaskoksessa ja Aleppossa käytiin suuria taisteluita armeijan ja kapinallisten välillä. Jihadistiryhmät nousivat kapinallisten riveissä merkittävään asemaan vuonna 2012.
Vuoden 2013 alussa sota oli ajautunut tasapeliin muun muassa Aleppon kaupungissa. Hallituksen joukot alkoivat edetä keväällä 2013. Irakista saapunut Isis alkoi toimia maassa maalis-huhtikuussa 2013. Kesällä tulivat hallituksen avuksi Hizbollah-taistelijat Libanonista. Myös eri kapinallisryhmät ja jihadistit sotivat keskenään. Syksyllä Yhdysvallat uhkasi Syyriaa ilmaiskuilla, koska maan armeija oli paikoin käyttänyt kemiallisia aseita kapinallisa vastaan. Hallitus suostui luovuttamaan maan taistelukemikaalit.
Jyrkän islamilainen, kalifaatin perustamiseen pyrkivä Isis levittäytyi. Se irtautui al-Qaidasta ja alkoi sotia sen sisarjärjestöjä vastaan Syyriassa. Isis eteni voimakkaasti Syyriassa vuosina 2014-2015. Yhdysvallat aloitti sitä vastaan ilmaiskut 2014 ja Venäjä 2015. Syyrian armeija hyökkäsi syksyllä 2015 Venäjän ilmaiskujen tuella kaikkia kapinallisjärjestöjä vastaan. Iso-Britannia ja Saksa liittyivät Isisin vastaisiin sotatoimiin marras-joulukuussa 2015.
Vuoden 2016 helmikuussa Syyriassa oli tulitauko, joka petti pian. Avustuksia saapui nälkiintyneeseen, hallituksen saartamaan Madayaan. Aleppossa käytiin keväällä ja kesällä rajuja taisteluja, kun hallitus yritti vallata kaupungin takaisin. Hallitus ja kapinalliset valtasivat keväällä 2016 alueita Isisiltä. Syyrian armeija valtasi Isisiltä Palmyran. Kesäkuun alussa Syyrian armeija ja kurdikapinalliset kilpailivat siitä, kumpi ehtii Raqqaan ensin. Turkki hyökkäsi Syyrian kurdien ja Isisin kimppuun kesäkuussa ilma-aseilla. Elokuun lopussa Turkki lähetti maa-armeijansa Syyriaan. Syyrian armeija saarsi kapinalliset Aleppoon. Suurin osa kapinallisista oli islamisteja. Syyrian hallitus ja Venäjän ilmavoimat pommittivat Aleppoa rajusti pyrkien murtamaan kapinallisten puolustuksen. Kaikkia Aleppon sairaaloita pommitetiin, ja ruoka alkoi loppua kaupungista. Länsivallat tuomitsivat Syyrian hallituksen ja Venäjän toimet Aleppossa.
Marraskuussa 2016 kurdit ja arabikapinalliset hyökkäsivät kohti Raqqaa Yhdysvaltain ilmaiskujen tuella. Syyrian armeija hyökkäsi kapinallismottiin marraskuun lopussa. Se valtasi nopeasti 85 % motista joulukuun 10. päivään mennessä. Samana päivänä Isis valtasi Palmyran uudestaan.
Venäjä ja Turkki alkoivat loppuvuodesta 2016 alkaen tehdä yhteistyötä Isis-järjestöä vastaan, vaikkakin Turkki soti samalla myös kurdeja vastaan. Kurdit pyrkivät kuitenkin välttämään yhteenottoja Turkin kanssa ja antoivat sen vuoksi joidenkin alueiden puolustamisen Syyrian hallituksen käsiin. Pitkäaikaisia neuvotteluja Syyrian tulevaisuudesta käytiin “kahdella raiteella” sekä Astanassa että Genevessä. Neuvotteluista oli vaikea saada tulosta, koska maan poliittinen tulevaisuus oli ratkaisematta. Joulukuun 2016 lopussa sovittiin kuitenkin tulitauosta. Syyrian kapinalliset ilmoittivat tammikuussa 2017, että hallitus on Wadi Baradan alueella rikkonut tulitauon. Kapinalliset vetäytyivät sen vuoksi rauhanneuvotteluista. Taistelut kiihtyivät helmikuussa 2017 Aleppon pohjois- ja itäpuolella.
Vuonna 2017 Donald Trumpin Yhdysvallat iski Syyrian hallituksen kohteisiin ohjuksin. Syynä oli se, että lännen mukaan joukot olivat käyttäneet Idlibin rintamalla kiellettyjä taistelukemikaaleja. Samana vuonna kurdivetoine SDF kukisti Yhdysvaltain jne. tuella Isisin Raqqan pääkaupungin. Kaupunki raunioitui pahoin raskaassa tykkitulessa ja pommituksissa. Syyrian armeija oli voitolla eri kapinallisryhmiä vastaan. Vuonna 2018 Turkki iski Syyriaan, koska tuki joitain kislamisteja ja vastusti kurdeja. Yhdysvallat iski uudestaan Syyriaan epäillyn kemikaalien käytön takia. Myös Israel teki ilmaiskuja hallituksen kohteiin. Maalis-huhtikuussa Syyrian hallituksen joukot valtasivat kolme Damaskoksen kapinamottia.