Uesugi Kenshin
Uesugi Kenshin (, 18. helmikuuta 1530 – 19. huhtikuuta 1578) oli japanilainen daimio eli lääninherra, joka hallitsi Echigon provinssia.
Kenshin oli Uesugi-klaania palvelleen Nagao Tamekage neljäs poika, ja syntyi nimellä Nagao Kagetora (). Vuonna 1536 Tamekage lähetettiin Kagan provinssiin taistelemaan Ikkō-ikkiä vastaan, ja hän menehtyi Sendannon taistelussa. Veljeksistä vanhin Harukage nousi perheen johtoon, mutta hän oli liian huonokuntoinen ja kyvytön tehtävään. 15-vuotiaana Kagetora sai osakseen mainetta puolustettuaan Tochion linnaa Uesugi-klaania vastustaneita kapinallisia vastaan.
Kagetora kutsuttiin samana vuonna toistamiseen tukahduttamaan kapinaa, jonka Kuroda Hidetada oli aikaansaanut Kurotakin linnassa. Kuroda Hidetada antautui luvaten alkaa munkiksi, mutta palasi seuraavana vuonna aloittamaan uutta kapinaa. Kagetora kutsuttiin jälleen taisteluun, jonka päätteeksi Hiretada teki seppukun. 19-vuotiaana Kagetora nousi perheensä johtoon, ja hän sai Kasugayaman linnan omistukseensa, mutta toimi yhä Uesugin alaisuudessa.
Vuonna 1551 Uesugin pitkäaikainen vihollinen Hōjō-klaani voitti Uesugin taistelussa, ja klaanin johtaja Uesugi Norimasa joutui pakenemaan Kasugayamaan. Kagetora suostui suojelemaan Norimasaa, mutta vaati tätä adoptoimaan hänet vallanperijäksi ja nimittämään hänet sekä Echigon daimioksi että "Kanto Kanreiksi", shōgunin valtuutetuksi. Norimasa suostui ehtoihin, ja Kagetora otti nimekseen Uesugi Kenshin vuonna 1552.
Vuonna 1552 shōgun Ashikaga Yoshiteru käski Kenshiä julistamaan sodan Hōjō-klaania vastaan. Kenshin joutui myöntymään, vaikka oli jo samaan aikaan sodassa Takeda-klaania vastaan. Vuoteen 1554 mennessä Kenshin oli saanut haltuunsa Etchun ja Kozuken provinssit. Vuonna 1561 Kenshin piiritti Odawaran linnan, mutta joutui perääntymään kahden kuukauden taisteluiden jälkeen. Hän onnistui solmimaan liiton Hōjōn kanssa, ja adoptoi Hōjō Ujiyasun pojan vallanperijäkseen. Kenshin antoi tälle nimeksi Uesugi Kagetora. Kenshin eli buddhalaisen munkin tavoin eikä koskaan avioitunut, ja pysyi koko elämänsä selibaatissa.
Kenshin ja Takeda-klaania johtanut Takeda Shingen kävivät kaiken kaikkiaan viisi taistelua Kawanakajiman tasangolla vuosina 1553, 1555, 1557, 1561 ja 1564. Vaikka taisteluissa kuoli sotilaita molemmin puolin ja taistelut saattoivat kestää viikkoja, ne käytiin hyvin herrasmiesmäisesti. Kun Hōjō-klaani katkaisi Takedan suolalähetykset, Kenshin lähetti tälle suolaa omista varastoistaan. Shingen ja Kenshin jakoivat myös kiinnostuksen kirjallisuuteen, ja viittasivat toisiinsa lohikäärmeenä ja tiikerinä, jotka olivat perinteisiä vastustajia japanilaisessa kirjallisuudessa. Sittemmin myös Kawanakajiman taisteluita on kuvattu laajalti Edo-kauden kirjallisuudessa.
Kenshinin ja Shingenin kuuluisin kohtaaminen tapahtui neljännessä Kawanakajiman taistelussa. Tuolloin Kenshinin hyökkäys läpäisi Shingenin puolustuksen, ja Kenshin pääsi henkilökohtaisesti ratsastamaan Takedan komentokeskukseen. Shingenillä ei ollut aikaa tarttua miekkaansa, mutta onnistui torjumaan Kenshinin iskun tessenillä. Yksi Shingenin sotilaista tappoi Kenshinin hevosen keihäällä, ja kenraalit erotettiin toisistaan.
Uesugi joutui sotaan myös Oda Nobunagaa vastaan, ja voitti tämän Tedorigawan taistelussa vuonna 1577.
Kenshin menehtyi halvaukseen käymälässä vuonna 1578. Kenshinin tila oli jatkuvasti heikentynyt, ja hänen on epäilty sittemmin sairastaneen vatsasyöpää. Päiväkirjamerkintöjen mukaan Kenshin oli laihtunut paljon talvella, ja tunsi kipua rintakehässään. Hän myös usein oksensi syömänsä ruuan. Kenshinin tilaan on myös saattanut vaikuttaa tämän runsas alkoholin käyttö.
Kenshinin kuolema tuli sopivaan aikaan Nobunagalle, minkä johdosta myös salamurhan mahdollisuutta on epäilty. Tunnetuimman tarinan mukaan Nobunagan lähettämä ninja piiloutui käymälän kuoppaan, ja iski keihään tai miekan Kenshinin peräaukkoon. Kenshinin kuolemaa seuranneet kuukaudet olivat hyödyksi Nobunagalle, sillä niiden aikana Kenshinin adoptoitu seuraaja ja siskonpoika taistelivat vallasta, mikä heikensi klaania.