hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Neuvostotasavalta
Neuvostotasavalta, pidemmin sosialistinen neuvostotasavalta (lyhenne SNT) oli muodollisesti suvereeni osa laajempaa kokonaisuutta "Sosialististen neuvostotasavaltojen liittoa", lyh. Neuvostoliittoa. Liittovaltion hajotessa 1991 neuvostotasavaltoja oli käytännössä 15, joista jokaisessa oli oma kommunistinen puolueensa lukuun ottamatta Venäjän sosialistista federatiivista neuvostotasavaltaa (SFNT) aina vuoteen 1990.
Neuvostoliiton perustuslain mukaan neuvostotasavalloilla oli oikeus erota Neuvostoliitosta. Käytännössä tämä oli mahdotonta, mutta neuvostovallan heikennyttyä ja ennen kaikkea konservatiivisten kommunistien vallankaappauksen epäonnistuttua 1991 SNT:t pääsivät itsenäistymään Neuvostoliitosta, jonka purkanut sopimus 11 SNT:n välillä synnytti alueellisen järjestön, Itsenäisten valtioiden yhteisön.
Monissa kielissä koko nimen sanajärjestys on toisin kuin suomessa, kuten englannissa "Soviet socialist republic (SSR)", venäjässä советская социалистическая республика (ССР), "sovetskaja sotsialistitšeskaja respublika (SSR)" ja virossa "nõukogude sotsialistlik vabariik (NSV)" eli ”neuvostojen sosialistinen tasavalta”.
Sosialistisen Bulgarian kommunistijohtaja Todor Živkov ehdotti 1960-luvun alussa maansa liittämistä osaksi Neuvostoliittoa sosialistisena neuvostotasavaltana, mutta ehdotus hylättiin.
Nerous
Neroina pidetään ihmisiä, jotka ovat jollakin alalla merkittävästi muita alan lahjakkuuksia edistyneemmällä tasolla ja pystyvät luomaan jotain uutta ja merkittävää. Yhdysvaltalainen psykologi Lewis Terman määritteli vuonna 1916 ”mahdolliseksi neroksi” henkilön, jonka älykkyysosamäärä on vähintään 140. Nerous yhdistetään usein erityisesti taiteisiin ja tieteisiin, joskin myös vaikkapa talouden ja politiikan alalla voi esiintyä tällaista poikkeuksellista lahjakkuutta.
Vaikka neroudelle ei ole yksiselitteistä määritelmää, niin useat tutkijat liittävät siihen epätavallisen suuren henkisen lahjakkuuden ja luovuuden.
Neron hahmo korostui romantiikan aatemaailmassa. Samassa yhteydessä syntyi käsite nerosta, jota ei ymmärretty omana aikanaan, vaan vasta jälkipolvien piirissä.
Nylon Beat
Nylon Beat oli itähelsinkiläinen pop-yhtye, jonka laulajat olivat Jonna Kosonen (nyk. Geagea) ja Erin Koivisto (nyk. Anttila). Duo oli tunnettu nasaalisesta lauluäänestä sekä tarttuvista hiteistään, jotka olivat aluksi teini-ikäisten suosiossa. Ajan kuluessa Nylon Beat raivasi tiensä myös aikuisten suosioon.
Yhtyeen menestyskappaleita ovat muun muassa ”Teflon love”, ”Rakastuin mä looseriin”, ”Viimeinen”, ”Seksi vie ja taksi tuo”, ”Syytön”, ”Sanoja”, ”12 apinaa”, ”Satasen laina”, ”Nukutaan” ja ”Psykedeliaa”.
Nylon Beatin ura lähti merkittävään nousuun heidän osallistuttuaan MTV3:n vuoden 1995 "Kiitorata"-kykyjenetsintäohjelmaan kappaleilla ”Oot kuin karkkia mulle” ja ”Kreisi oon”.
Yhtyeen nimi oli aluksi Vicious Circle. Levy-yhtiö ehdotti duolle monia nimiä, kuten Hot Kiss, mutta laulajat eivät lämmenneet ajatukselle. Sitten joku keksi ehdottaa Nylon Beatia, jonka Jonna ja Erin hyväksyivät. Vuonna 1996 ilmestyi Nylon Beatin samanniminen esikoisalbumi.
Nylon Beatin viimeinen konsertti oli Helsingissä Showravintola Maestrossa 31. joulukuuta 2003, mutta kesällä 2007 duo teki kolme paluukeikkaa: Oulussa 17. elokuuta sekä Tampereella 15. ja 18. elokuuta. Duo esiintyi pitkän tauon jälkeen yksityistilaisuudessa 14. tammikuuta 2017. Kesä–heinäkuussa 2018 yhtye teki festivaalikiertueen esiintyen kymmenellä festivaalilla ympäri Suomen. Kiertueen viimeinen esiintyminen eli Nylon Beatin viimeisin keikka oli Helsingissä We Love Festival -tapahtumassa 28. heinäkuuta 2018.
Nylon Beatin levyjä on myyty yli 400 000 kappaletta. Se sai urallaan kahdeksan kultalevyä ja seitsemän platinalevyä ja vuonna 1999 sille myönnettiin vuoden yhtyeen Emma-palkinto. Yhtye voitti Jyrki Hit Challenge -musiikkikilpailun vuonna 1998 ja pääsi Euroviisujen Suomen finaaliin kahdesti, sijoittuen vuonna 1998 kolmanneksi ja vuonna 2000 viidenneksi.
Kosonen ja Koivisto kutsuttiin tasavallan presidentin Itsenäisyyspäivän vastaanotolle vuonna 2001. Kosonen osallistui vuoden 2004 Euroviisu-karsintoihin, mutta ei päässyt edustamaan Suomea kappaleellaan ”Like Believers Do”.
Nylon Beatin takana olivat Risto Asikainen ja Ilkka Vainio (”Sipi Castrén”). Kappaleiden sävellys ja sovitus olivat pääasiassa Asikaisen tuotoksia, mutta sanoitukseen osallistuivat Asikaisen ohella Ilkka Vainio, Aappo I. Piippo (”Kristiina Sydänmaa”) sekä Jonna Kosonen ja Erin Koivisto itse. Nylon Beatin taustayhtyeessä rumpuja soitti Anssi Nykänen, kitaroita Vesa Anttila, Varre Vartiainen, Marzi Nyman, Tuomas "Töyhtö" Wäinölä, koskettimia Okke Komulainen ja bassoa Harri Rantanen. Taustalaulajana oli Stiina Jean. Nylon Beat esiintyi myös YUP:n ja Seremoniamestarin kanssa.
Näöntarkastus
Näöntarkastuksessa selvitetään, millaisessa kunnossa henkilön näkökyky on ja millaisilla optisilla korjauksilla näkö saadaan korjattua mahdollisimman hyväksi. Näöntarkastuksen saa suorittaa koulutettu optikko. Näöntarkastuksessa myös paljastuu mahdolliset silmäsairaudet, jolloin optikko antaa lähetteen silmälääkärille.
Jos näöntarkastuksessa todetaan, että henkilö tarvitsee silmälasit nähdäkseen kunnolla, annetaan silmälasiresepti.
Olusegun Obasanjo
Olusegun Obasanjo (joruban kielellä Oluṣẹgun Matthew Okikiọla Arẹmu Ọbasanjọ, s. 5. maaliskuuta 1937 Abeokuta, Brittiläinen Nigeria) oli Nigerian presidentti sotilashallitsijana vuosina 1976–1979 ja vapailla vaaleilla valittuna vuosina 1999–2007.
Obasanjo kuuluu Nigerian suurimpaan kansaan joruboihin ja on kristitty. Obasanjo sai sotilaskoulutuksen Englannissa Aldershotin koulutuskeskuksessa. Vuonna 1975 kenraali Murtala Ramat Mohammedin johti verettömän sotilasvallankaappauksen, jossa syrjäytettiin kenraali Yakubu Gowon. Pääesikunnan esikuntapäällikkönä Obasanjo oli Murtala Muhammadin varamies ja hänellä oli armeijan tuki. Mohammadin tultua murhatuksi vuonna 1976 Obasanjo nousi Nigerian johtoon. Hän komensi divisioonaa, joka valloitti Owerrin ja toi sisällissodan tehokkaasti päätökseen. Sotilasvalta hyötyi tehokkaasti öljyn hinnan noususta.
Lokakuussa 1976 maassa julkistettiin uuden perustuslain teksti, mikä edelsi perustuslaillista kokousta 1977. Vuonna 1979 vahvistettu perustuslaki perustui Yhdysvaltain perustuslakiin. Maassa pidetyt paikallis- ja kongressivaalit merkitsivät paluuta demokratiaan. Obasanjo luovutti presidentinviran 1. lokakuuta 1979 Shehu Shagarille ja siirtyi viettämään hiljaiseloa perustamalleen maatilalle.
Vuonna 1983 armeija kaappasi jälleen vallan. Kenraali Sani Abachan valtakaudella 1993–1998 Obasanjo joutui vankilaan. Obasanjo ei kuitenkaan jäänyt toimettomaksi vankilassakaan, vaan kirjoitti kolme kristinuskoa käsittelevää kirjaa ja organisoi vankilan jättömaalle tehokkaan maatilan. Kenraali Abachan kuoleman jälkeen hänet vapautettiin.
Vuoden 1999 vaaleissa Obasanjo valittiin kansan demokraattisen puolueen ehdokkaana vapailla vaaleilla Nigerian presidentiksi 62,6 % prosentin ääniosuudella. Hänet valittiin uudelleen 2003.
Afrikan ulkopuolella Obasanjoa pidetään afrikkalaisena valtiomiehenä. Seitsemän valtavuotensa aikana hän päätti sisällissodan Liberiassa ja esti vallankaappausyrityksen Togossa. Hän varmisti, ettei Afrikan unioni menettänyt uskottavuuttaan asettamalla Sudanin presidenttiä Omar Hasan Ahmad al-Bashiria johtoonsa (ks. Darfur). Obasanjon valtakaudella Nigeria on kuitenkin ollut hajoamassa kappaleiksi. Uskonnollinen, etninen ja poliittinen väkivalta on kasvanut nopeasti ja maassa on vuosina 1999–2003 tapettu yli 15 000. Väkivalta leimahti jälleen alkuvuodesta 2006 pohjoisessa ja idän kaupungeissa sekä hyökkäyksin öljyteollisuutta vastaan Nigerin deltassa. Yli 100 ihmistä kuoli Muhammad-pilapiirrosjupakan jälkeisissä väkivaltaisuuksissa. Obasanjon korruption vastainen kampanja on suuntautunut lähinnä hänen poliittisia vastustajiaan kohtaan. Hän pyrki muuttamaan perustuslakia voidakseen jatkaa presidenttinä vielä kolmannen kauden.
Tämän epäonnistuttua hän järjesti presidentiksi ennestään tuntemattoman Katsinan osavaltion kuvernöörin Umaru Yar’Aduan kyseenalaisesti järjestetyissä vaaleissa.
Ohjelmointikielen tulkki
Ohjelmointikielen tulkki on tietokoneohjelma, joka suorittaa ohjelmointikielisiä lauseita yksi kerrallaan. Tämä poikkeaa ohjelmointikielen kääntäjästä, joka kääntää koko lähdekoodin konekieliseksi ohjelmaksi sen myöhempää suorittamista varten.
Periaatteessa sama lähdekoodi on mahdollista joko tulkata tai kääntää. Lähdekoodin tulkkaaminen on hitaampaa kuin samasta koodista käännetyn konekielisen ohjelman ajaminen. Ero johtuu siitä, että tulkin on ensin analysoitava lähdekoodi ja sitten vielä suoritettava se, kun jo käännetyssä konekielisessä ohjelmassa riittää pelkkä suorittaminen. Toisaalta kääntäminen ja ohjelman suorittaminen yhteensä on hitaampaa kuin ohjelmakoodin tulkkaaminen kerran.
Eräät ohjelmointikielet, kuten Java ja Emacs Lisp, käännetään tyypillisesti tavukoodiksi, joka suoritetaan virtuaalikoneella. Tämä tavukoodi on laitteistoriippumatonta ja kompaktia, joskin hieman hitaampaa kuin konekielinen ohjelma.
Eräitä tulkattavia ohjelmointikieliä ovat:
Oheislaiteliitännät
Oheislaiteliitännöillä liitetään lisälaitteita tietokonelaitteistoon. Lisälaitteita voivat olla esimerkiksi toiset tietokoneet, kirjoittimet, näytöt, kamerat ja hiiret tai ulkoiset kovalevyt.
Nykyään lähes kaikki liitäntätyypit voidaan korvata USB-liittimeen hankittavalla sovittimella, joka muuntaa signaalin ja pistokkeen liitäntään sopivaksi. Kannettavien tietokoneiden "telakat" ovat lisälaitteita jotka mahdollistavat monien erilaisten liitäntäjohtojen helpon käytön, pöytäkoneesta kannettavaksi muuttaminen tapahtuu irrottamalla ainoastaan tietokone telakasta, kaikkien lisälaitteiden johdot ovat kiinni telakassa.Näyttöliitännän avulla videotykki, televisio tai näyttö voidaan liittää tietokoneeseen. Näyttöliittimen ulkonäkö ja nastamäärä riippuu siitä, minkä standardin mukainen näytönohjain tietokoneessa on. Ulkoinen näyttö on aktivoitava (laitettava päälle) näppäimistön tai asetusten kautta. Erilaisia näyttöliittimiä ovat:
Ontologinen todistus
Ontologinen todistus on todistus Jumalan olemassaolosta, jonka kehitti ensimmäisenä Anselm Canterburylainen 1070-luvulla kirjassa "Proslogion".
Anselm esitti käsityksen Jumalasta täydellisenä olentona, jota täydellisempää ei voi ajatella: ”olento, jota suurempaa ei voida kuvitella”. Anselm erotti kaksi asiaa: että olio on olemassa vain mielessä, ja että olio on olemassa myös todellisuudessa. Jos täydellisin kuviteltavissa oleva olio olisi ainoastaan kuvittelijan mielessä, syntyisi Anselmin mukaan ristiriita: on kuviteltavissa vielä täydellisempi olio, joka on olemassa myös kuvittelijasta riippumattomassa todellisuudessa. Tämän vuoksi täydellisimmän kuviteltavissa olevan olion täytyy olla todellisuudessa olemassa.
Todistuksen ensimmäisen muodon lisäksi Anselm esitti sen myös toisessa muodossa. Hän esitti, että on olemassa olio, jota on mahdoton kuvitella olemattomaksi. Koska Jumala on olio, joka on täydellinen, Jumala ei Anselmin mukaan ole ajan rajoittama. Jumala ei ole koskaan alkanut olla olemassa eikä koskaan lakkaa olemasta olemassa. Täten on mahdotonta, että Jumalaa ei olisi olemassa. Anselm väitti, että hänen todistuksensa koskee ainoastaan ajatusta Jumalasta eikä mistään muusta oliosta. Hän tarkoittaa täydellisintä kuviteltavissa olevaa oliota, joka on niin täydellinen, että sitä ei edes voi kuvitella olemattomaksi.
Todistus rajoittuu pelkästään väittämään, että jonkinlainen Jumala on olemassa, ts. ateismi on väärässä. Tästä ei voi vielä ratkaista, minkä uskonnon, esimerkiksi kristinuskon, islamin tai jonkin muun teistisen maailmankuvan käsitys Jumalasta on lähempänä oikeaa kuin toisen.
Ontologisella todistuksella tai sen eri muunnelmilla on ollut huomattava merkitys useiden myöhempienkin filosofien kuten Descartesin ja Leibnizin ajatusrakennelmissa.
Jo aikalaiset kritisoivat todistusta osoittamalla, että millainen tahansa täydellisyys voidaan "todistaa" samalla tavalla. Esimerkiksi kaikkipahan olennon olemassaololle voidaan luoda vastaava todistus. 
Jo 1200-luvulla Tuomas Akvinolainen hylkäsi ontologisen todistuksen, mutta esitti muita jumalatodistuksia.
Muodollisesti virheelliseksi todistuksen pyrki osoittamaan esimerkiksi Immanuel Kant väittäessään, että olemassaolo ei ole predikaatti samassa mielessä kuin esimerkiksi voimakkuus. Oliolla, jonka joku vain kuvittelee, voi olla kaikki samat predikaatit kuin todellisella oliolla. Toisenlaisen loogisen virheen on todistuksesta pyrkinyt osoittamaan myös Bertrand Russell. Hänen esittämänsä "määrättyjen kuvausten teorian" mukaan olemassaolo on mielekkäästi väitettävissä vain tietyllä tavalla kuvaillusta, ei nimellä mainitusta oliosta, mikä hänen mukaansa osoittaa myös ontologisen todistuksen virheelliseksi.
Ostoliikenne
Ostoliikenne on lääninhallituksen tai kunnan ostamaa kannattamatonta joukkoliikennettä, jolla pyritään kattamaan minimiliikennepalvelut.
Joukkoliikenteen kustannukset katetaan Suomessa pääosin (noin 80 %) lipputuloilla. Jos esimerkiksi harvaanasutulla seudulla liikenne on kannattamatonta eli tulot eivät kata menoja, mutta liikenne katsotaan yhteiskunnan kannalta tärkeäksi, lääninhallitus tai kunta voivat ostaa liikennöintiä.
Yleensä ostoliikenne tarjouskilpailutetaan ja halvimman tarjouksen tehnyt ja ehdot täyttävä liikennöitsijä pääsee hoitamaan liikennöintiä. Tavoitteena on, että suurimman osan joukkoliikenteestä liikenneyhtiöt hoitavat lipputuloilla ajettavana linjaliikenteenä.
Kilpailutus ei kuitenkaan koske VR:ää, joka voi vaatia haluamansa summan liikenteen ajamisesta koska sillä on toistaiseksi monopoli raideliikenteessä. Useat VR:n vuorot ovatkin valtion (ts. liikenne- ja viestintäministeriön) maksamaa ostoliikennettä. Täysin tai melkein itsensä kannattavia reittejä ovat Helsinki-Turku ja Helsinki-Tampere-Seinäjoki. Suurimmaksi osaksi itsensä kannattava on myös Pohjanmaan rata Seinäjoelta Ouluun. Toisesta ääripäästä ovat taas vuorot Turusta Tampereelle, Lappeenrannasta Joensuuhun, Savon junat ja suuri osa paikallisjunista.
Ruotsissa ostetun lentoliikenteen kustannusten keskiarvo on 10 reitillä noin 45 euroa matkustajaa kohden.
Suomessa liikenne- ja viestintäministeriö osti vuonna 2002 peruspalveluluonteista junaliikennettä 38,6 miljoonalla eurolla, josta kaukoliikennettä ostettiin 29,8 miljoonalla eurolla. Ostetussa kaukoliikenteessä tehtiin noin 4,4 miljoonaa matkaa, eli matkaa kohti ministeriön rahoitus oli alle 7 euroa.
Vuonna 2002 lääninhallitukset ostivat maaseudun peruspalvelutasoista runkoliikennettä noin 21,3 miljoonalla eurolla. Matkustajamäärä oli noin 8,5 miljoonaa, rahoitus matkustajaa kohti oli noin 2,5 euroa. Läänin rajat ylittävää busseilla ajettua pikavuoroliikennettä ei ole tarvinnut ostaa vuoden 1999 jälkeen.
Interlingue
Interlingue (alkujaan occidental) on keinotekoinen kieli jonka loi baltiansaksalainen ex-esperantisti Edgar von Wahl (1867–1948) päämääränään luonnollisen kaltainen kieli. Occidental onkin ensimmäinen naturalistinen keinotekoinen kieli. Luonnollisia piirteitä interlinguessa ovat muun muassa moniarvoiset kirjaimet, synonyymit, homonyymit ja erinäiset muut epäsäännöllisyydet.
Nimensä mukaan occidental perustuu länsimaisiin (erityisesti romaanisiin) kieliin. Occidentalia itseään on luonnehdittu melkein aidoksi romaaniseksi kieleksi. Silti keinotekoiset elementit ovat myös occidentalissa selvästi läsnä.
Olli Lindholm
Olli Ilari Lindholm (s. 19. maaliskuuta 1964 Pori) on ollut Yö-yhtyeen laulaja sen perustamisesta vuonna 1981 lähtien. Ajoittain hän on toiminut myös kitaristina. Lindholm on ainoa alkuperäisjäsen Yön nykyisessä kokoonpanossa.
Lindholm aloitti 16-vuotiaana vuoden 1980 keväällä muusikkouransa Ulvilassa harjoitelleessa hard rockia soittaneessa The Tamibandissa. Hän perusti yhdessä muiden porilaisten punkkareiden kanssa Läikkä-nimisen pienlehden. Seuraava yhtye oli nimeltään Rawness, jota seurasi The Beautyboys -niminen kokoonpano. Sen jälkeen Lindholm oli perustamassa T.T. Salonen Judas Bandia. Lindholm alkoi ottaa kitaratunteja, tapasi Jussi Hakulisen ja liittyi STRIX-nimiseen bändiin laulajaksi Hakulisen tilalle. Vuonna 1981 STRIX osallistui Rockin SM-kisojen Porin aluekarsinnassa kolmanneksi ja seuraavana vuonna 1982, jo nimellä Yö, voitti samaiset aluekarsinnat ja pääsi loppukilpailuun sijoittuen kolmanneksi. Sen myötä Yö sai levytyssopimuksen ja julkaisi Likaiset legendat -singlen ja vuonna 1983 Varietee-albumin. Vuonna 1982 Olli Lindholm lauloi ja soitti kitaraa myös Appendix-yhtyeessä. Hän muutti Porista Tampereelle vuonna 1986. Vuonna 2000 hän julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa nimeltään "Voima". Hän on myös toisena laulajana Nuoret Vihaiset Miehet -yhtyeen kappaleessa "Patasydän", joka on jääkiekkojoukkue Porin Ässien kannatuslaulu.
Lindholm voitti Iskelmä-Finlandia-palkinnon Tapsan Tahdit -tapahtumassa Nokialla 2008. Palkinnon rahallinen arvo oli 10 000 euroa. Lindholmin vastaehdokkaina olivat Muska, Maarit, Timo Rautiainen ja Hanna Pakarinen. Valitsijana toimi Juhani Merimaa, joka perusteli valintaansa sillä, että näistä laulajista Lindholm on jättänyt pysyvimmän jäljen suomalaiseen iskelmäkenttään. Palkinnon ojensi valtiovarainministeri Jyrki Katainen. Lindholm oli Juhani Merimaan lisäksi myös yleisön suosikki palkinnon saajaksi. Lindholm myös esiintyi vuoden 2009 Iskelmä-Finlandia-gaalassa ja antoi palkinnon eteenpäin Charles Plogmanille. Lindholm toimi Idols-laulukilpailun vierailevana tuomarina Helsingin koelauluissa keväällä 2011. Vuonna 2015 hän aloitti The Voice of Finlandin tähtivalmentajana.
Olli on myös ajoittain toiminut lauluntekijänä sillä hän on tehnyt sävellyksiä mm. Appendixille, Yö-yhtyeelle, Pate Mustajärvelle ja Popedalle.
Lindholmista ilmestyi lokakuussa 2017 Arno Kotron kirjoittama ja Docendon kustantama 204-sivuinen kirja "Olli – yhden miehen varietee."
Lindholm on ollut naimisissa 24 vuotta, mutta on jättänyt 29. maaliskuuta 2016 yksin avioerohakemuksen ensimmäisen vaiheen vaimostaan Satu Lindholmista ja yksin myös toisen vaiheen anomuksen 2. marraskuuta 2016. Heillä on kaksi aikuista lasta. Hän seurustelee Eveliina-nimisen naisen kanssa ja asuu Ella-tyttärensä kanssa rivitalossa Ryydynpohjassa Tampereella. Poika Ossi on jo muuttanut pois kotoa. Lindholm on nykyisin absolutisti. Hän on toiminut myös taksikuskina ja siivousyrityksessä työnjohtajana. Nykyisin hän työskentelee tamperelaisella kuntosalilla.
Optinen asema
Optinen asema tarkoittaa tietokoneeseen kytkettävää lukulaitetta, joka kykenee lukemaan optiseen mediaan tallennettua tietoa. Toiset optiset asemat kykenevät myös tallentamaan ja pyyhkimään tietoa. Optisen aseman toiminta perustuu tiedonlukuun valon avulla. Valona käytetään laservaloa joka voidaan kohdistaa riittävän tarkasti ja riittävän kapealle alueelle.
Magneettisoptinen asema pystyy lukemaan magneettiselle medialle tallennettua tietoa. Tästä on hyötyä, sillä magneettisen aineen valoa polarisoivaa tilaa voidaan muuttaa lukemattomia kertoja, optisen lukumenetelmän antaessa korkean tarkkuuden.
CD-ROM-asema kykenee ainoastaan lukemaan levyllä olevaa dataa. Yleisimmin tällaisilla asemilla luetaan CD-ROM levyjä, jotka valmistetaan puristamalla. Esimerkiksi kaupasta ostettavat tietokoneohjelmat ja musiikkilevyt ovat tällaisia levyjä. "Multiread" merkinnällä varustetut CD-ROM-asemat kykenevät lukemaan myös CD-R ja CD-RW-levyjä.
Asema toimii samalla tavalla kuin CD-ROM-asema, ja lukee CD-R, sekä CD-RW-levyjä, mutta kykenee myös kirjoittamaan tietoa CD-R levylle.
CD-RW-asema kykenee lukemaan kaikkia aiemmin mainittuja levytyyppejä, sekä pyyhkimään ja uudelleen kirjoittamaan tähän soveltuvaa CD-RW-levyä.
CD-RW/DVD-, eli Combo-asema kykenee CD-RW-aseman ominaisuuksien lisäksi lukemaan myös DVD-levyjä.
Muita optisia asemia ovat DVD-asemat:
CD-asemia on useita eri nopeuksisia. Asemien nopeutta on jatkuvasti kasvatettu tekniikan kehittyessä. Ensimmäisen CD-ROM-aseman tiedonsiirtonopeus oli 150 kilotavua sekunnissa. Kun tästä kehitettiin nopeampi malli, joka siirsi 300 kB/s, alettiin kutsua näitä tuplanopeusasemiksi (2x150 kB/s). Eri nopeuksille käytettiin numeroa, kuvaamaan monikokertainen nopeusero asemalla on alkuperäiseen 150 kB/s siirtävään asemaan.
CD-RW-asemien nopeus ilmoitetaan yleensä muodossa 48X-16X-48X. Ensimmäinen numero tarkoittaa CD-R-kirjoitusnopeutta, toinen CD-RW-kirjoitusnopeutta ja kolmas lukunopeutta. Nopeudet suhteutetaan alkuperäiseen 150 kB/s nopeuteen.
CD-asemien todelliseen nopeuteen vaikuttavat myös CD-aseman liitäntätyyppi ja CD-aseman välimuistin koko. Liitäntätyyppejä ovat rinnakkaisportti, IDE, SATA ja ulkoisien asemien myötä yleistymässä olevat USB ja FireWire, sekä SCSI.
Oppimispäiväkirja
Oppimispäiväkirja on pedagoginen menetelmä, oman oppimisen arvioinnin ja kehittämisen väline. Oppimispäiväkirjan avulla voi kuvata kokemusmaailmaa, tukea persoonallista kasvua sekä tunnistaa oppimisen heikkouksia ja vahvuuksia. Se toimii jatkuvan arvioinnin tukena ja ideoiden tallentajana.
Oppimispäiväkirjalla on useita myönteisiä puolia, erityisesti sen avulla on onnistuttu tukemaan opiskelijan itseohjautuvuutta ja itsearviointia. Oppimispäiväkirja edistää opiskelijan reflektointia siitä, mitä ja miten hän on oppinut. Päiväkirja antaa myös tietoja opintojen edistymisestä ja sitä kautta rohkaisee ja motivoi opiskelijaa. Se toimii myös käsitteiden, asioiden ja teorioiden selkiyttäjänä.
Ogg Vorbis
Ogg Vorbis voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Oheislaite
Oheislaite () on tietokoneen yksikkö, joka erään määritelmän mukaan on "apulaite tiedon syöttämiseen ja saamiseen tietokoneelta". Oheislaitteita ovat esimerkiksi syöttö-, tulostus- ja tallennusvälineet. Ne mahdollistavat ihmisen ja tietokoneen välisen kommunikoinnin ja tietojen varastoinnin.
Oheislaite on tyypillisesti ulkoinen laite eikä tietokonelaitteiston komponentti, joka ei suoraan kuulu keskusyksikköön. Oheislaitteet ovat myös valinnaisia, esimerkiksi palvelintietokone voi olla ilman näyttöä ja näppäimistöä.
Osajoukko
Joukko "B" on joukon "A" osajoukko, jos jokainen joukon "B" alkio kuuluu joukkoon "A", merkitään formula_1. Tällöin sanotaan myös, että "B" sisältyy joukkoon "A".
Formaalisti määritellään, että
Jokainen joukko "C" on itsensä osajoukko, formula_6. Tyhjä joukko Ø on jokaisen joukon osajoukko ja aito osajoukko jokaiselle joukolle paitsi itselleen.
Kun joukossa on n alkiota, siitä voidaan muodostaa formula_7 osajoukkoa.
Esimerkkejä:
Pääkaupunki
Pääkaupunki on itsenäisen valtion tai muun hallinnollisen alueen keskus, jossa yleensä sijaitsevat valtionhallinnon päätoiminnot, kuten hallitus ja kansanedustuslaitos.
Valtioilla saattaa olla useita pääkaupunkeja, kuten Alankomailla (Amsterdam, Haag), Bolivialla (La Paz, Sucre) ja Etelä-Afrikalla (Pretoria, Kapkaupunki, Bloemfontein). Toisaalta Naurun tasavallalla ei ole pääkaupunkia lainkaan. Yleensä pääkaupunki on valtion suurin kaupunki.
Englanninkielinen sana "capital" (pääkaupunki) tulee latinan sanasta "caput" (pää), joka tarkoittaa myös pääkaupunkia. Tästä on tullut myös suomenkielinen sana pääkaupunki.
Eteläiset ja pohjoiset dynastiat
Eteläiset ja pohjoiset dynastiat (南北朝 [nán běi cháo]) on yhteisnimitys Kiinan eri osia välillä 386–589 hallinneille dynastioille.
Oikeastaan jo Han-dynastian päättymisestä alkanut hajanaisuus Kiinassa jatkui Jin-dynastian luoman hetkellisen yhtenäisyyden jälkeen. Pohjoisten ja eteläisten alueiden ei-kiinalaisen väestön kiinalaistuminen kiihtyi. Myös buddhalaisuus levisi ympäri maata.
Poliittisesta hajanaisuudesta huolimatta teknologista kehitystä tapahtui. Ruuti (jota käytettiin ilotulitteissa) ja kottikärryt ovat ilmeisesti peräisin 500-luvulta tai 600-luvulta. Lisäksi aikakaudella tapahtui merkittävää kehitystä lääketieteessä, astronomiassa ja karttojen tekemisessä.
Pohjoiset dynastiat
Pohjoiset dynastiat (北朝 [běi cháo]) hallitsivat osia Kiinasta 386–581. Ajanjaksoa kutsutaan Pohjoisten ja eteläisten dynastioiden kaudeksi, sillä samaan aikaan Kiinan eteläosia hallitsivat Eteläiset dynastiat.
Jin-dynastian etelään paon jälkeen vuonna 316 mutta ennen Pohjoisia dynastioita pohjois-Kiinaa hallitsivat 16 kuningaskuntaa.
Pohjoiset dynastiat olivat:
Pohjoinen Wei-dynastia
Pohjoinen Wei-dynastia (北魏 [běi wèi]) hallitsi Pohjois-Kiinaa 386 – 534. Pohjoinen Wei oli yksi Pohjoisista dynastioista.
Muut Pohjoiset dynastiat olivat:Pohjoisen Wei-dynastian merkittävin teko oli Pohjois-Kiinan yhdistäminen vuonna 440. Sitä hallitsi Tabgac-klaani (kiinaksi Tuoba 拓跋) Xianbei-kansasta 鮮卑, joka oli paimentolaiskansaa. Kuten monet muutkin paimentolaiset, mongolit mukaan lukien, tekivät niin paikalleen asettanutta väestöä, eli kiinalaista ja ei-kiinalaista maanviljelijäväestöä, kohdeltiin kuin karjaa. Heidät järjestettiin työryhmiin, joissa heitä oli helpompi kontrolloida. Kymmeniätuhansia myös karkotettiin joutomaita kyntämään. Kiinan muuria restauroitiin.
Vähitellen kuitenkin kiinalainen kulttuuri pehmensi hallitsijoiden sotilaallista mentaliteettia. Keisari Taiwudin alaisuudessa toiminut neuvonantaja Cui Hao 崔浩 toi valtioon kiinalaisen hallinto- ja lakiperustan. Pääkaupungiksi otettiin Datongin sijaan Luoyang vuonna 494 ja silloinen keisari Xiaowendi omaksui kiinalaisen sukunimen Yuan 元. Hän alkoi kiinalaistaa väestöä. Perinteisten Xianbei-vaatteiden käyttö kiellettiin samoin kuin xianbei-kielen puhuminen. Hän käynnisti maanjaon (juntian 均田), jossa kullekin maanviljelijäperheelle annettiin maata viljeltäväksi.
Kiinalaistuminen koski kuitenkin pääasiassa vain hovia, armeijassa sitä ei näkynyt. 520-luvulla maa ajautui sisällissotaan eri kenraalien välillä, heistä osa perusti omia lyhytaikaisia dynastioitaankin. Lopulta Yang Jian 楊堅, erään Wei-keisarinnan kaukainen sukulainen, onnistui yhdistämään Kiinan, mukaan lukien etelän, ja perusti Sui-dynastian.
Pohjoisen Wei-dynastian virallinen historiankirja on Weishu 魏書, jonka kirjoitti Pohjoisen Qi-dynastian oppinut nimeltä Wei Shou 魏收.
Valtionuskontona Pohjois-Kiinassa näihin aikoihin oli buddhalaisuus. Buddhalainen taide kukoisti Pohjoisen Wei-dynastian aikana ja siitä on säilynyt useita seinämaalauksia ja patsaita. Myös buddhalaista kirjallisuutta käännettiin entistä enemmän.
Pohjois-Kiinan yhdistyminen rikastutti keski-aasialaisten kanssa käytävää kauppaa, joka sai alkunsa Läntisen Han-dynastian kukistettua Xiongnu-heimot. Luoyangiin syntyi jopa erillinen ulkomaalaisten kauppiaiden kaupunginosa. Tiukan kurin loppuminen maataloudessa lisäsi tuotantoa, päätuotteina olivat viljat, liha ja silkki. Maataloudesta kirjoitettiin myös kirjoja, esimerkiksi Jia Sixien 賈思勰 Qimin yaoshu 齊民要術 eli "Kansan ravitsemisen taito".
Pohjoinen Qi-dynastia
Pohjoinen Qi-dynastia hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta 550 – 577. Pohjoinen Qi oli yksi Pohjoisista dynastioista. Sitä edelsi Itäinen Wei-dynastia, pääkaupunkina toimi Ye.
Muut Pohjoiset dynastiat olivat:
Pohjoinen Zhou-dynastia
Pohjoinen Zhou-dynastia hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta vuosina 557–581. Pohjoinen Zhou oli yksi Pohjoisista dynastioista. Sen pääkaupunki oli Chang'an.
Muut Pohjoiset dynastiat olivat:Vuonna 581 Yang Jian hankkiutui eroon lapsikeisari Jing Distä ja tappoi 59 Zhou-hovin prinssiä vahvistaakseen asemaansa aloittamansa Sui-dynastian keisarina.
Pohjoinen Song-dynastia
Pohjoinen Song-dynastia (北宋朝 [běi sòng cháo]) hallitsi Kiinaa 960 – 1127. Se menetti Pohjois-Kiinan Liao- ja Jin-valtioille, mistä alkoi Eteläinen Song-dynastia. Koko dynastia oli yksinkertaisesti Song-dynastia.
900-luku oli puolillaan vallankaappauksia, kenraalit perustivat dynastioita yksi toisensa perään. Mutta vuonna 960 yksi näistä kenraaleista oli riittävän viisas osatakseen välttää toisia nappaamasta hänen saavuttamaansa valtaa: Zhao Kuangyin 趙匡胤 valitsi Song-dynastiansa pääkaupungiksi at Bianin 汴 (nykyisin Kaifeng), joka toimi ainoastaan Viiden dynastian ja Pohjoisen Song-dynastian pääkaupunkina. Hän tiesi, että pääkaupungin lähelle on sijoitettava voimakas armeija ja että tämän armeijan johtajat eivät saa olla pettureita. Niinpä upseereita kierrätettiin ja korkeimmat armeijan virat oli jaettu useille henkilöille.
Pohjoismaat
Pohjoismaat (joskus myös Pohjola) muodostavat maantieteellisen ja kulttuurisen alueen Euroopan pohjoisosassa. Pohjoismaihin kuuluvat Islanti, Norja, Ruotsi, Suomi ja Tanska. Myös Tanskan itsehallinnolliset alueet, Färsaaret ja Grönlanti, Norjan Huippuvuoret ja Jan Mayen, sekä Suomen itsehallinnollinen maakunta Ahvenanmaa kuuluvat Pohjoismaihin. Yhteistyöelin on Pohjoismaiden neuvosto. Pohjoismaissa asuu yhteensä noin 27 miljoonaa ihmistä.
Pohjoismailla on hyvät keskinäiset suhteet, ja ne tekevät paljon yhteistyötä esimerkiksi talouden ja politiikan alueilla. Pohjoismaiden kansalaiset voivat liikkua vapaasti maasta toiseen ilman passia ja tehdä työtä muissa Pohjoismaissa ilman työlupaa. Pohjoismaita yhdistävät myös liput: jokainen lippu lukuun ottamatta Grönlantia pohjautuu Dannebrogiin.
Pohjoismaat ovat kulttuuriltaan suhteellisen yhtenäisiä, ja niillä on paljon yhteistä historiaa. 1400-luvulla kaikki Pohjoismaat kuuluivat Kalmarin unioniin. Suomi on ollut Ruotsin osa, Tanska on puolestaan hallinnut Norjaa ja Islantia. 1800-luvulla Norja oli unionissa Ruotsin kanssa.
Toisen maailmansodan jälkeen Pohjoismaiden välinen yhteistyö on ollut melko kiinteää. Pohjoismaasta toiseen muuttaminen ja matkustaminen on tehty keskinäisin sopimuksin hyvin helpoksi. Suomi korosti 1950-luvulla pohjoismaista yhteistyötä, sillä se oli yksi tapa korostaa sitä, että Suomi oli rautaesiripun länsipuolella. Viime vuosina yhteistyö on hieman rakoillut, koska vain osa Pohjoismaista kuuluu Euroopan unioniin.
Pohjoismaita on pidetty myös sisäpolitiikan suhteen yhteneväisinä; kaikilla on korkea verotusaste, mikä mahdollistaa laajan ilmaisten tai edullisten julkisten palvelujen ylläpitämisen (nk. pohjoismainen hyvinvointivaltio). Lisäksi työttömyys on yritetty pitää mahdollisimman pienenä. Tosin mallin ennustetaan joutuvan haasteiden eteen huoltosuhteen heiketessä väestön ikääntymisestä johtuen.
Ruotsin, norjan ja tanskan kielet ovat niin lähellä toisiaan, että luettu teksti on toisen kielen puhujan ymmärrettävissä. Skandinaavisten kielten keskinäinen ymmärrettävyys heikkenee kuitenkin radikaalisti, kun mantereen kieliä verrataan saarien kieliin, kuten islantiin. Skandinaavisten kielten ääntämyksessä on kuitenkin huomattavia eroja. Ruotsia ja norjaa taitaville puhuttu tanska tuottaa yleensä vaikeuksia.
Pohjoismaat ja Skandinavia ovat eri asioita. "Skandinavia" tarkoittaa vain Skandinavian niemimaata, jonka muodostavat suunnilleen koko Ruotsi ja Norja lukuun ottamatta Ruijaa, Huippuvuoria ja Jan Mayenia. Myöskään sanaa Fennoskandia ei pitäisi käyttää merkityksessä Pohjoismaat, koska Fennoskandiaan kuuluu myös osia Venäjästä ja toisaalta ei Tanskaa, Islantia, Färsaaria eikä Grönlantia.
Seuraavassa on lueteltu kunkin Pohjoismaan 10 suurinta kuntaa. Tanskan lähdetiedoissa eivät ole mukana Färsaarten ja Grönlannin tiedot.
Seuraavassa on lueteltu kunkin Pohjoismaan 10 suurinta taajamaa. Tanskan lähdetiedoissa eivät ole mukana Färsaarten ja Grönlannin tiedot.
Pieni karhu
Pieni karhu (latinaksi "Ursa Minor" (UMi), genetiivi "Ursae Minoris") on yksi 88:sta nykyisin määritellystä tähdistöstä. Se sijaitsee taivaan pohjoisnavan ympäristössä. Tähdistössä olevaa pienehköä seitsemän tähden muodostamaa tähtikuviota kutsutaan Pikku-Otavaksi, koska se muistuttaa Ison karhun tähdistössä olevaa Otavaa.
Pienen Karhun kirkkain tähti on pohjoinen napatähti Pohjantähti (Polaris, α Ursae minoris). Tähdistön naapureita ovat Lohikäärme, Kefeus sekä Kirahvi.
Pohjantähti (α UMi, kirkkaus +2,02), on keltainen superjättiläinen ja kefeidityyppinen muuttuva tähti, jonka värähtely on lähes päättymässä. Se on myös sekä spektroskooppinen että optinen kaksoistähti, jonka seuralainen – 8,8 magnitudin kääpiötähti – on 18 kaarisekunnin päässä. Pohjantähti on vajaan asteen päässä taivaannavasta, mutta sitä voidaan usein käyttää taivaannapana riittävällä tarkkuudella.
Kochab (beta (β) UMi) on punertava jättiläistähti, jonka kirkkaus on +2,2 magnitudia. Se oli pohjoisena napatähtenä 1100-luvulla eaa. Maan prekession takia taivaannapa ei pysy paikallaan tähtiin nähden, vaan se liikkuu hyvin hitaasti ympyrärataa.
Lambda (λ) UMi on yksi peruspisteistä tähtien suuruusluokkien määräämisessä. Sen kirkkaudeksi on sovittu +6,55.
Pi (π) UMi on kaksoistähti, jonka komponenttien kirkkaudet ovat +6,1 ja +7,0. V UMi on puolisäännöllinen muuttuja, jonka kirkkaus vaihtelee 7,4–8,8 noin 72 vuorokauden jaksolla. W UMi on Algol-tyypin pimennysmuuttuja, joka himmenee kirkkaudesta +8.5 arvoon +9,6 aina 1,7 vuorokauden välein, kun toinen kiertävä tähti pimentää päätähden.
Kutsutaan myös Kirja-Otavassa 17.8.2014
Perinteiset merkit
Perinteisillä merkeillä eli monimutkaisilla merkeillä eli klassisilla merkeillä tarkoitetaan kiinan merkkejä, jotka ovat olleet käytössä Han-dynastiasta lähtien, ja joita edelleen käytetään Taiwanissa, Hongkongissa, tavallisesti ulkokiinalaisten keskuudessa, sekä (osin hieman muutettuina) Japanissa ja Etelä-Koreassa. Näiden vaihtoehto ovat yksinkertaistetut merkit, joita käytetään manner-Kiinassa ja Singaporessa.
Kiinaksi "monimutkaiset merkit" kirjoitetaan perinteisillä merkeillä 繁體字 ja yksinkertaistetuilla merkeillä 繁体字, ja lausutaan "fántǐzì".
Prosentti
Prosentti (merkki %) on mitta, jota käytetään ilmaisemaan suhteellista osuutta tai määrällistä suhdetta. Se ilmaisee, kuinka monta sadasosaa jokin on jostakin. Yksi prosentti on siis yhtä suuri kuin 1/100 tai 0,01 jostakin. Prosentin nimitys tulee , "sataa kohden" tai "pro centum", joka tarkoittaa "sadasta" tai "sadan puolesta".
Esimerkkejä:
Yleiskielisissä teksteissä prosentti tulisi mahdollisuuksien mukaan kirjoittaa kirjaimin eikä prosenttimerkkinä. Luvun ja prosenttimerkin väliin tulee sanaväli, koska prosenttimerkki toimii sanan "prosentti" lyhenteenä. Lauseyhteyden edellyttämä sijapääte liitetään prosenttimerkkiin kaksoispisteen avulla.
Pohjoinen
Pohjoinen on yksi neljästä pääilmansuunnasta, suunta meridiaania pitkin kohti maapallon pohjoisnapaa.
Nykyisissä kartoissa pohjoinen merkitään tyypillisesti yläreunaan. Kartan koordinaattijärjestelmä ei kuitenkaan ole välttämättä täsmälleen todellisen pohjoissuunnan mukainen, jolloin todellista pohjoissuuntaa kutsutaan napapohjoiseksi ja kartan koordinaatiston ”pohjoissuuntaa” karttapohjoiseksi. Näistä vielä poikkeaa Maan magneettikentän paikallisen suunnan mukainen magneettinen pohjoinen eli neulapohjoinen.
Sana pohjoinen on sukua sanalle pohja. Uskottiin mahdollisesti, että Manalaan, eli ikään kuin maailman pohjalle pääsi pohjoisen kautta. Eteläisempien suomalaisten näkökulmasta jotakuinkin Pohjoisessa olivat myös Pohjanlahti ja Pohjanmaa, kuten myös myyttinen Pohjola.
Pohjoisella voi sanana olla yhteys myös pohjaan, talon pohjaan, jonne ei tehty ikkunoita. Vrt. etelä.
Pohjoinen on nähty pahaksi ilmansuunnaksi. Äärimmäisessä pohjoisessa uskottiin sijaitsevan Pohjolan maan, josta olivat peräisin kylmyys ja monet taudit ja ongelmat. Usein ajateltiin myös reitin Tuonelaan, maanalaiseen kuolleiden valtakuntaan, kulkevan Pohjoisen kautta. Pohjoisessa seisoi maailmanpylväs, joka kannatti taivaankantta. Maailmanpylväs oli naulattu taivaankanteen Pohjannaulalla, Pohjantähdellä. Pohjantähti oli tärkeä suunnistuksessa.
Pohjoisessa oli myös Lappi, joskin usein Pohjolaa lähempänä ja konkreettisempana. Aivan lähistölläkin omista asuinalueista pohjoiseen päin sijaitsevia vähemmän viljeltyjä alueita voitiin kutsua Lapiksi, ja niiden asukkaita voitiin nimittää "lappalaisiksi". Lappalaiset ja Pohjolan väki nähtiin usein vihamielisinä noitina, jotka ampuivat noidannuolia ja aiheuttivat muuta pahaa. ("katso esim." Lapinnoita, Lappalaiset suomalaisessa kansanperinteessä) Pohjoistuulen mukana tuli Lapista tai Pohjolasta tauteja, noidannuolia ja ilkeitä yliluonnollisia olentoja.
Psykologia
Psykologia (vanha nimitys "sielutiede") on tieteenala, joka tutkii ihmisen mielen sisäisiä tapahtumia kuten tunteita, muistia, ajattelua ja käyttäytymistä.
Psykologia tulee kahdesta kreikankielisestä sanasta: ψυχή, "psukhē", eli mieli, ja -λογία "-logia", eli oppi.
Vaikka psykologisia kysymyksiä on pohdittu vuosisatoja esimerkiksi filosofiassa, itsenäisenä tieteenalana psykologia on suhteellisen nuori, vasta 1800-luvun puoliväliltä. Saksalainen Wilhelm Wundt perusti vuonna 1879 ensimmäisen psykologian laboratorion Leipzigiin ja häntä pidetään kokeellisen psykologian isänä.
Suomen ensimmäinen yliopistollinen psykologian laboratorio perustettiin Turun Suomalaiseen yliopistoon sen perustamisvuonna 1922. Laboratorio oli tuolloin filosofian professorin alaisuudessa; sen perustaja oli filosofian professori Eino Kaila. Ensimmäinen psykologian professuuri perustettiin Turun yliopistoon vuonna 1956.
Pluto (täsmennyssivu)
Pluto voi viitata seuraaviin asioihin:
Proseduraalinen ohjelmointi
Proseduraalinen ohjelmointi on imperatiivinen ohjelmointiparadigma, jossa ohjelman suoritusta jäsennetään jakamalla aliohjelmiin, "proseduureihin". Aliohjelma on itsenäinen ohjelman osa, jota voidaan kutsua mistä tahansa pääohjelmasta tai muista aliohjelmista. Kutsuttaessa aliohjelmaa ohjelman suoritus siirtyy aliohjelman alkuun ja aliohjelman suorituksen päätyttyä suoritus jatkuu aliohjelmakutsua seuraavasta komennosta pääohjelmassa. Aliohjelmat mahdollistavat toiminnallisuuden uudelleenkäytön useissa eri kohdassa ohjelmaa. Aliohjelmille voidaan antaa parametreja, jolloin jonkin ongelman ratkaisu voidaan kuvata yleisesti kaikille mahdollisille lähtöarvoille.
Proseduraaliseen ohjelmointiin liittyy olennaisesti hajota ja hallitse -suunnittelumenetelmä. Menetelmässä ongelma ratkaistaan jakamalla se osatehtäviin yhä uudestaan, kunnes tuloksena on niin yksinkertaisia tehtäviä, että niiden ratkaisut voidaan ilmaista ohjelmointikielen lauseilla. Tätä kutsutaan "funktionaaliseksi dekompositioksi".
Tyypillisiä proseduraalisia ohjelmointikieliä ovat C, Ada ja Pascal.
Palosaari (Vaasa)
Palosaari () on vanha työläiskaupunginosa Vaasan keskustan pohjoispuolella. Palosaari on entinen saari, joka maankohoamisen takia on nykyisin yhdistynyt mantereeseen. Vaasan kaupunginhallinnon tilastoalueista Palosaari muodostaa oman suuralueensa. Vuonna 2016 suuralueella oli 5 793 asukasta.
Palosaarella sijaitsevat korkeakouluista Vaasan yliopisto, Yrkeshögskolan Novia ja Vaasan ammattikorkeakoulu. Palosaarella sijaitsee myös Vaasan yrityskeskus, valtion virastotalo (mm. Avi) sekä Ylen Vaasan toimipiste. Kivinen jugend-tyylin Palosaaren kirkko rakennettiin vuonna 1910 Alfred Wilhelm Stenforsin suunnitelman mukaan.
Palosaarella toimi aikoinaan merkittävä tervasatama, joka on antanut nimensä Vaasan yliopiston päärakennukselle Tervahoville. Palosaaren asuintalot muodostuvat osaksi vanhoista, mutta suurimmaksi osaksi kunnostetuista, puutaloista. Lähellä Onkilahtea sijaitsee opiskelija-asuntoloista muodostuva alue, joka on Vaasan opiskelija-asuntosäätiön omistuksissa.
Palosaaren koulu lakkautettiin keväällä 2016.
Poikatyttö
Poikatytöllä tarkoitetaan tyttöä, joka käyttäytyy pojan stereotyyppisen sukupuoliroolin mukaan. Poikatyttö on maskuliininen tyttö. Poikatyttöyteen voi kuulua:
Poikatyttö on myös yleinen arkkityyppinen perushahmo elokuvissa ja kirjallisuudessa. Poikatyttöhahmot ovat yleensä reippaita, aktiivisia ja itsenäisiä.
Kinsey-instituutin tekemän tutkimuksen mukaan vallitsevan sukupuoliroolin vastainen käytös lapsuudessa on tärkein homoseksuaalisuutta tilastollisesti ennustava tekijä.
Kuitenkin, vaikka jotkut poikatytöt paljastuvat homoseksuaaleiksi murrosiässä tai myöhemmällä iällä, niin tyttöjen esittämä pojille tyypillinen käytös ei ole todellinen osoitus seksuaalisesta suuntautumisesta.
Poika
Poika tarkoittaa seuraavia asioita:
Kts. myös monikkomuoto pojat.
Paikallinen ryhmä
Paikallinen ryhmä on galaksiryhmä, johon oma galaksimme Linnunrata kuuluu. Paikallisesta ryhmästä tunnetaan tällä hetkellä noin 50 galaksia. Niistä kohtalaisen suuria on kolme kierteisgalaksia: suuruusjärjestyksessä Andromedan galaksi, Linnunrata ja Kolmion galaksi. Niiden lisäksi ryhmässä on pari keskikokoista galaksia ja suuri joukko pieniä kääpiögalakseja. Paikallinen ryhmä on osa Neitsyen superjoukkoa.
Paikallisen ryhmän läpimitta on 10 miljoonaa valovuotta, ja sen massa on (1,29 ± 0,14)×10 kertaa Auringon massa.
Paikallisen ryhmän galaksit sijaitsevat kahdessa alaryhmässä, joista Linnunrata seuralaisineen on yhdessä, ja Andromeda ja Kolmion galaksi seuralaisineen toisessa.
Paikallisen ryhmän suurten galaksien historiat ovat hiukan erilaiset. Linnunradassa on runsaasti vanhoja, yli 10 miljardin vuoden ikäisiä tähtiä. Andromedan tähdet ovat nuorempia, mikä johtunee siitä, että suurin osa galaksin massasta on keräytynyt alkuaikojen jälkeen tapahtuneiden galaksitörmäysten synnyttämissä tähtien syntyryöpyissä. Kolmion galaksin historia on ollut rauhallisempi kuin Andromedan galaksin. Se kuitenkin menetti suuren osan ulkolaitojensa aineesta pari miljardia vuotta sitten ohittaessaan Andromedan galaksin hyvin läheltä. Andromeda ja Kolmion galaksi saattavat kiertää toisiaan ja muodostaa kaksoisgalaksin.
Kaikki kolme suurta galaksia sulautuvat miljardien vuosien kuluttua yhteen ja muodostavat luultavasti suuren ellipsigalaksin. Andromedan galaksi ja Linnunrata törmäävät toisiinsa noin 4 miljardin vuoden kuluttua ja yhdistyvät.
Kolmen suuren galaksin jälkeen paikallisen ryhmän suurimmat galaksit ovat Linnunradan seuralaiset, epäsäännölliset galaksit Suuri ja Pieni Magellanin pilvi. Ne ovat massaltaan vain sadasosa Linnunradan massasta, mutta läheisyytensä johdosta ne näkyvät taivaalla hyvin.
Paikallisen ryhmän pienimmät galaksit ovat kääpiögalakseja, joita tunnetaan noin 50 kappaletta. Suurin osa niistä kiertää Andromedaa tai Linnunrataa. Kääpiögalakseja on pallomaisia ja epäsäännöllisiä sekä muutama sekamuotoinen.
Galaksien lisäksi paikallisessa ryhmässä on heikosti näkyviä tähtivirtoja.
Peelo
Peelo on slangisana, jolla tarkoitetaan irkissä, internetin keskustelupalstoilla, uutisryhmissä tai verkkopeleissä tahallisesti tai tahattomasti muita käyttäytymisellään ärsyttävää ihmistä.
Aloittelevia internetin käyttäjiä saatetaan leimata peeloiksi, sillä he eivät aina osaa noudattaa netikettiä, vaan muun muassa käyttävät tekstissään värejä, kirjoittavat kaiken isoilla kirjaimilla, lisäävät vahingossa ykkösiä huutomerkkien perään tai viljelevät liikaa pisteitä, huutomerkkejä, kysymysmerkkejä tai hymiöitä. Tällaisille peeloille on myös oma slangisanansa, "noob" tai "noobi", joka juontuu englannin sanasta "newbie", aloittelija. Suomalaistettu versio termistä on "nyyppä."
Sanaa "peelo" ei ole lainattu englannin kielestä kuten monet muut nettislangin sanat. Sanan "peelo" on esitetty olevan peräisin ylioppilastutkintolautakunnan jäsenen, ylitarkastaja Pekka Elon esiintymisestä IRC:ssä ja uutisryhmissä vuoden 1995 tienoilla. Hänen Freenet-käyttäjätunnuksensa ja siten myös oletusarvoinen IRC-nimimerkkinsä oli "peelo" (etunimien alkukirjaimet ja sukunimen alku), ja sanaa olisi sen myötä alettu käyttää myös yleisenä haukkumasanana. Toisen väittämän mukaan "peelo" tulee vanhemmasta, tyhmää tarkoittavasta slangisanasta, joka pohjautuu romanikielen siitintä tarkoittavaan sanaan.
Stadin slangissa peelo on tarkoittanut kömpelöä ja taitamatonta henkilöä: Tumpelo, peelo.
Pää pystyyn, Helena
Pää pystyyn, Helena! on Aino Räsäsen kirjoittama Helena-sarjaan kuuluva romaani vuodelta 1955 Kirjasarjan on julkaissut Karisto.
Kirjasta on myös tehty elokuva "Pää pystyyn Helena" (1957), jonka on ohjannut Esko Töyri.
Populaarimusiikki
Populaarimusiikilla tarkoitetaan yleisimmän määritelmän mukaan suosittua, suuren yleisön kuuntelemaa ja levylistoilla näkyvää musiikkia, kuten popmusiikkia, rockia tai iskelmämusiikkia. Tässä määritelmässä ei taidemusiikkia, jazzia ja etnistä musiikkia lasketa populaarimusiikkiin kuuluvaksi. Hieman marginaalisetkin rock- ja popmusiikista erkaantuneet tyylit, kuten metallimusiikki äärimmäisine muotoineen, lasketaan kuitenkin populaarimusiikiksi. Laajemman määritelmän mukaan populaarimusiikki tarkoittaa kaikkea sellaista musiikkia, joka omana aikanaan on ollut suuren yleisön suosiossa.
1800-luvun teollistumisen ja kaupungistumisen aikakaudella taidemusiikin ja kansanmusiikin väliin syntyi vähitellen oma tyylisuuntansa, joka vastasi aluksi lähinnä nykyistä viihdemusiikkia. Se levisi nopeasti aluksi nuottien ja myöhemmin äänitteiden sekä radion ja television mukana. 1950-luvulla syntyneen rock and roll -musiikin myötä populaarimusiikki kytkeytyi vahvasti nuorisokulttuuriin. Populaarimusiikin monet tärkeät muodot saivat liki nykyistä muistuttavan asunsa 1960- ja 1970-luvulla, joskin tärkeitä muutoksia on tapahtunut senkin jälkeen.
Populaarimusiikilla on Suomessa nykyään myös koulujen musiikinopetuksessa usein hallitseva asema, ja sitä opetetaan harrastelijoille ja ammattilaisille omissa oppilaitoksissaan (jazz-musiikkia voidaan opettaa samassa laitoksessa).
PNG
PNG () on häviötön bittikarttagrafiikan tallennusformaatti, joka kehitettiin korvaajaksi Internetissä käytettävälle, ominaisuuksiltaan vanhentuneelle ja patenttien rajoittamalle GIF-formaatille. PNG-standardi julkaistiin 1996, jolloin siitä tuli myös W3C:n suositus TR/PNG.
PNG on patentiton eli kaikkien vapaasti käytettävissä ilman lisenssimaksuja ja W3C:n standardi, ja siten suositus Web-sivuilla käytettäväksi. PNG:stä on vapaa referenssitoteutus, jota voi ilmaiseksi käyttää ohjelmansa osana. PNG:n uusin versio on ISO-standardi ISO/IEC 15948:2004. Formaatista on julkaistu määrittely RFC 2083.
PNG-kuvissa voidaan käyttää enimmillään 48-bittistä värisyvyyttä (2 eri väriä) sekä 16-bittistä läpinäkyvyyttä. Pakkausmenetelmänä PNG käyttää häviötöntä Deflate-pakkausta. GIF-tiedostomuodon rajoitukset ovat 256 eri väriä ja yksitasoinen (bittinen) läpinäkyvyys. GIF-muodon etuna on kuitenkin ollut sen mahdollisuus yksinkertaisten animaatioiden luomiseen, jota PNG ei tue. Animaatioiden puutteen korvaamiseen kehitettiin MNG-formaatti (Multiple-image Network Graphics), jonka tuki on vähäistä. Selaimista sitä tuki ainoastaan Firefox, josta siitäkin tuki poistettiin 2003 käytön puutteen vuoksi. Toinen vaihtoehto PNG:n animaatiotueksi on vain Firefox 3 -selaimen tai uudemman tukema APNG-laajennus.
Aikaisemmin Microsoftin monopolistisessa asemassa ollut Internet Explorer ei tukenut PNG-formaatin kaikkia ominaisuuksia täysin ja tämä vaikeutti PNG-formaatin täysipainoista hyödyntämistä web-sivuilla. Nykyiset Internet Explorerit versioista 7 ylöspäin tukevat PNG:tä.