Yonne (joki)
Yonne on Seinen suurin vasemmanpuolinen sivujoki Ranskassa, pääosin Bourgogne-Franche-Comtén alueen länsiosissa. Sen mukaan on saanut nimensä myös Yonnen departementti.
Yonne laskee Seineen Montereau-Fault-Yonnessa.
Sijaintinsa ja virtaamansa vuoksi Yonnella on ollut suuri merkitys Pariisin kehityksen kannalta keskiajalta rautateiden rakentamisen aikaan saakka. Sitä pitkin on uitettu polttopuuta Morvanista kohti Pariisia sekä kuljetettu Bourgognen viiniä.
Nimen kelttiläinen alkumuoto on "Icauna".. Tästä alkumuodosta on johdettu myös Yonnen departementin asukkaiden nimitys "Icaunais".
Yonnen lähteet ovat suolla Mont Préneleyssä 738 metrin korkeudessa, Gravellen metsän keskellä Morvanin kukkuloilla. Ne sijaitsevat Glux-en-Glennen kunnan alueella Château-Chinonin kaupungin kaakkoispuolella.
Yonnen uoman kaltevuus on keskimäärin 2,38 tuhannesosaa. Sen valuma-alue on 18 836 neliökilometrin laajuinen, ja se tuo Seineen vettä keskimäärin 93 kuutiometriä sekunnissa.
Yonnen valuma-alueelle on rakennettu seuraavat tekojärvet:
Yonne on 292,3 kilometrin pituinen, ja sellaisena Ranskan 16:nneksi pisin joki. Se laskee Seineen Montereau-Fault-Yonnessa Seine-et-Marnen departementissa.
Yonne virtaa Nièvren, Yonnen ja Seine-et-Marnen departementtien alueella. Tärkeimmät sen varrella sijaitsevat kaupungit ovat:Yonnen oikeanpuoleisia sivujokia ovat:
Vasemmanpuoleisia sivujokia ovat:
Jokien yhtymäkohdassa Monterault'ssa Yonne on runsasvetisempi kuin paikalle virtaava Seinen yläjuoksu. Kuten edellä mainittiin, sen virtaama on 93 km/s ja valuma-alueen pinta-ala 10 800 km, kun taas Seinen virtaama on Monterault'n yläpuolella 80 km/s ja tämän yläjuoksun valuma-alueen pinta-ala 100 300 km. Tämän vuoksi erään jokia koskevan maantieteellisen määritelmän mukaan Yonnea olisi itse asiassa pidettävä Seinen vesistön pääjokena, ja jokiosuus Monterault'sta merelle olisi katsottava Yonneen eikä Seineen kuuluvaksi. Näin Pariisikin olisi siis Yonnen eikä Seinen varrella. Kuitenkin Seineä on vanhalta ajalta saakka pidetty pääjokena, johon näiden koko yhteinen alajuoksu on aina luettu kuuluvaksi.
Yonnen virtaamaa on seurattu 54 vuoden ajan, 1958–2014, Courlon-sur-Yonnessa Yonnen departementissa hieman Monterau-Fault-Yonnesta etelään.
Yonnen virtaama vaihtelee varsin huomattavasti eri vuodenaikoina. Talvisin, joulukuusta maaliskuuhun sen virtaama vaihtelee 127 ja 169 kuutiometrin välillä sekunnissa ja on suurimmillaan helmikuussa. Pienimmillään virtaama on elokuussa, keskimäärin 40,9 kuutiometriä sekunnissa.
Toisinaan pitkään jatkuneina sateettomina kausina virtaama saattaa pienetä 14 kuutiometriin sekunnissa. Toisaalta silloin tällöin esiintyy suuria tulvia. Suurin hetkellinen virtaama, 750 m/s, mitattiin 1. tammikuuta 1982, suurin vuorokautinen kesivirtaama, 726 m samana vuonna 12. tammikuuta.
Yonnea pidetään purjehduskelpoisena Monterault'sta Auxerreen saakka. Joen tämän osuuden pituus on 108 km. Siihen on rakennettu 26 sulkua, jotka kaikki ovat vähintään 93 metrin pituisia ja 8,30 metrin levyisiä.
Yonnen yhdistää Saôneen Burgundin kanava, joka alkaa Migennesistä, ja Loireen Nivernais'n kanava, joka alkaa Auxerresta.
Vuonna Port-Renardin sulku Courlonissa levennettiin 10,5 metrin levyiseksi. Nyt laivat, joiden kantavuus on 1000 tonnia, voivat kulkea Yonnea pitkin Seinestä Migennesiin saakka, josta Canal de Bourgogne alkaa. Jokilaivoilla kuljetetaan varsinkin viljaa, puuta ja rakennusmateriaaleja. Vuosittain joella kuljetetaan 1 800 000 tonnia tavaraa.
Yonnen varrella on kolme venesatamaa: Joignyssa, Villeneuve-sur-Yonnessa ja Auxerressa. Siihen liittyvien kanavien varsilla lähellä jokea ovat lisäksi Migennesin, Saint-Florentinin ja Brienon-sur-Armançonin venesatamat. Nämä kuusi satamaa muodostavat departementin laajuisen verkon, ja niissä veneitä voidaan säilyttää ympäri vuoden. Venesatamissa on ammattitaitoista henkilökuntaa.
Veneilijöitä on eniten joen eteläosalla ja sen eteläisellä jatkeella, Nivernais'n kanavalla. Veneilijöistä noin 45–60 % on ranskalaisia, joista suurin osa asuu Île-de-Francessa tai Rhône-Alpesin alueella. Ulkomaalaisista suurimman ryhmän muodostavat myös saksalaisia, mutta myös italialaisia ja belgialaisia on huomattava määrä.
Venesatamien lisäksi Yonnelle on rakennettu kaksitoista pysähdyspaikkaa. Niissä on vain välttämättömimmät palvelut. Niissä veneilijät voivat pysähtyä lyhyeksi ajaksi ja poistua maihin esimerkiksi katsomaan nähtävyyksiä tai käymään läheisessä ravintolassa.