Ampeeri
Ampeeri (yksikön tunnus A ) on SI-järjestelmän mukainen yksikkö perussuureelle sähkövirralle. Kahdessa, toisistaan metrin päässä samansuuntaisesti tyhjiössä kulkevassa äärettömän pitkässä ja ohuessa, johtimessa kulkee molemmissa yhden ampeerin tasasähkövirta, jos niiden välille syntyy 2×10 newtonin suuruinen voima johdinmetriä kohti.
Kahdeskymmeneskuudes yleinen paino- ja mittakonferenssi muutti ampeerin määritelmää marraskuussa 2018. Uusi määritelmä astuu voimaan 20. toukokuuta 2019.
Ampeeri esiteltiin sähkövirran yksiköksi kansainvälisessä tapaamisessa "International Electrical Congress" vuonna 1893. Sitä kutsuttiin tämän jälkeen "kansainväliseksi sähkövirraksi" (). Vuoden 1908 kansainvälisessä konferenssissa määritelmä myös vahvistettiin.
Ampeerin oli tarkoitus olla kymmenesosa cgs-järjestelmän "sähkömagneettisesta virtayksiköstä". Sähkömagneettinen virtayksikkö oli virta, joka kulkiessaan kahdessa yhdensuuntaisessa, 1 cm:n päässä toisistaan olevassa johtimessa aiheutti näiden johtimien välille kahden dynen voiman senttimetriä kohti. Mittausteknisistä syistä ampeerille kuitenkin vahvistettiin elektrolyysiin perustuva virallinen määritelmä. Sen mukaan yhden ampeerin virta vapautti hopeanitraattiliuoksesta sekunnissa 1,118 mg hopeaa. Myöhemmin tarkemmat mittaukset osoittivat, että näin määritelty ns. "kansainvälinen ampeeri" oli hieman tarkoitettua pienempi; 0,099985 sähkömagneettista virtayksikköä eli 0,99985 nykyistä ampeeria.
Vuonna 1933 kahdeksannessa mitta- ja painokonferenssissa (, lyhennetään CGPM) tuotiin voimakkaasti esille elektrolyysiin perustuvan määritelmän heikkoudet. Vuonna 1948 yhdeksännessä yleisessä mitta- ja painokonferenssissa vahvistettiin ampeerin nykyinen määritelmä. Asiallisesti ottaen tämä merkitsi paluuta alkuperäiseen määritelmään, joka vain muotoiltiin uudestaan käyttämättä cgs-yksiköitä apuna. Niinpä ampeerin määritelmässä ei enää esiinny CGS-järjestelmän voimayksikköä dyne, vaan se on korvattu newtonilla.
Vuoden 2007 mitta- ja painokonferenssissa ehdotettiin ampeerin määrittelemistä uudelleen alkeisvarauksen avulla. Uuden määritelmän mukaan alkeisvaraus olisi tarkalleen 1,60217653 × 10 ampeerisekuntia eli coulombia.
Vuonna 2018 yleinen paino- ja mittakonferenssi hylkäsi ampeerin määritelmän johtimiin kohdistuvan voiman avulla. Uusi määritelmä perustuu alkeisvaraukseen, joka lukitaan arvoon 1,602176634 · 10 coulombia. Koska yksi coulombi on yksikkönä sama kuin yksi ampeerisekunti (A · s), määräytyy ampeeri jatkossa alkeisvarauksen ja sekunnin määritelmien kautta.
Sähkövirran yksikkö on nimetty sähkömagnetismin keksijän André-Marie Ampèren mukaan. Yksikön tunnus kirjoitetaan siksi isolla kirjaimella, mutta yksikön nimi pienellä alkukirjaimella erotukseksi sukunimestä.
Virrantiheyden (tunnus j) yksikkö on A/m.
Sähkövarauksen (tunnus Q) yksikkö coulombi voidaan ilmoittaa ampeerin ja sekunnin avulla 1 C = 1 As.
Jännitteen (tunnus U) yksikkö voltti saadaan tehon ja ampeerin avulla 1 V = 1 W/A.
Energian (tunnus E) yksikkö joule saadaan 1 J = 1 VAs.
Resistanssin (tunnus R) yksikkö ohmi saadaan 1 Ω = 1 V/A , kapasitanssin (tunnus C) yksikkö faradi 1 F = 1 C/V ja induktanssin (tunnus L) henri saadaan weberin avulla 1 H = 1 Wb/A.
Ampeeria pienempiä sähkövirran yksiköitä ovat esimerkiksi milliampeeri (1 mA = 1 tuhannesosa ampeeria) ja mikroampeeri (1 µA = 1 miljoonasosa ampeeria). Kaikki muut kerrannaiset ovat