EgyptAirin lento 181
EgyptAirin lento 181 oli EgyptAirin Egyptin sisäinen reittilento Aleksandriaa palvelevalta Borg El Arabin kansainväliseltä lentoasemalta Kairon kansainväliselle lentoasemalle. Lentoa operoinut Airbus A320-233 -matkustajalentokone kaapattiin 29. maaliskuuta 2016, ja kone lensi kaappaajien vaatimuksesta Larnakan kansainväliselle lentoasemalle Kyproksella, missä kaappaaja antautui yli neljätuntisen panttivankitilanteen päätteeksi.
Kaapattu kone oli heinäkuussa 2003 ensilentonsa lentänyt Airbus A320-233 (rekisteritunnus SU-GCB, valmistenumero 2079), joka oli valmistumisestaan lähtien ollut EgyptAirin käytössä.
EgyptAirin operoima kone nousi 29. maaliskuuta 2016 noin kello 6.30 paikallista aikaa Aleksandrian Borg El Arabin kansainväliseltä lentoasemalta määränpäänään Kairon kansainvälinen lentoasema. Koneessa oli seitsemän miehistön jäsentä, 56 matkustajaa ja yksi turvamies. Matkustajista 37 oli egyptiläisiä, kahdeksan yhdysvaltalaisia, neljä brittejä, neljä alankomaalaisia, kaksi belgialaisia ja yksi italialainen. Kone oli aloittanut laskeutumisen Kairon kansainväliselle lentoasemalle ja oli noin 37 kilometrin päässä kentästä lentopinnalla 150, kun sen kaappasi egyptiläinen Seif Eldin Mustafa. Hän vaati, että kone lennettäisiin Kyprokselle, Kreikkaan tai Turkkiin. Kaappaaja uhkasi räjäyttävänsä koneen päällään olleella vaatteella, jonka hän väitti olevan räjähdevyö.
Lennon kapteeni Amr al-Gammal päätti totella vaatimusta ja lentää lähimpänä Egyptiä sijaitsevalle Kyprokselle. Koneessa olleiden matkustajien myöhempien lausuntojen mukaan kaappaaja käyttäytyi suhteellisen rauhallisesti koneen ollessa matkalla saarelle. Hän esimerkiksi vietti aikaa koneen takaosassa tupakoiden. Myös matkustamohenkilökunta pyrki pitämään hänet rauhallisena keskustelemalla hänen kanssaan normaaliin sävyyn ja tarjoamalla hänelle juomista.
Kone laskeutui Larnakan kansainväliselle lentoasemalle kello 7.45 paikallista aikaa, ja kaappaaja aloitti matkustajien vapauttamisen noin kello 10 paikallista aikaa. Kapteenin toivoman lasten ja naisten vapauttamisen sijaan kaappaaja vapautti huomattavasti suuremman joukon antamalla kaikkien egyptiläisten poistua koneesta. Myöhemmin hän vapautti neljä matkustajaa lisää, jolloin koneeseen jäi hänen lisäkseen neljä miehistön jäsentä ja kolme matkustajaa. Yksi brittimatkustajista kulki koneen päätyyn, jossa kaappaaja oli lentoemäntien kanssa, ja pyysi kuvaa kaappaajan kanssa. Lentoemäntä otti kuvan miehestä ja kaappaajasta koneen ovella, minkä jälkeen brittimies palasi istumaan matkustamoon. Kaappaaja vapautti jonkin ajan päästä loputkin panttivankinsa lukuun ottamatta koneen viimeisiä miehistön jäseniä, joille hän sanoi räjäyttävänsä koneen viiden minuutin päästä. Koneessa olleet viimeiset miehistön jäsenet pakenivat tämän jälkeen. Suurin osa poistui koneen pääoven kautta ja perämies hyppäsi ohjaamon ikkunasta noin kello 12.30 paikallista aikaa. Kaappaaja itse antautui hetkeä myöhemmin. Hän käveli alas koneen portaita ja lentokentän asematason poikki häntä odottaneiden kahden terrorismipoliisin luokse, jotka tutkivat miestä kentällä muutaman minuutin ennen kuin veivät hänet pois. Kaikki matkustajat selvisivät hengissä ja vammoitta kaappauksesta.
Kaappaajan vaatimukset vaihtelivat panttivankitilanteen aikana Euroopan unionin edustajan tapaamisesta kaapatun koneen lentämiseen jonnekin muualle. Mitään tiettyjä, täsmällisiä vaatimuksia hän ei missään vaiheessa antanut. Teon motiivit jäivät myös epäselväksi. Mies ilmoitti hakevansa turvapaikkaa Kyprokselta, jossa hänen entinen vaimonsa asui kaappauksen aikaan. Mies heitti esimerkiksi koneesta kirjeen, jonka pyysi toimittamaan entiselle vaimolleen, joka myös tuotiin lentokentälle keskustelemaan kaapparin kanssa. Mies vaati kuitenkin kirjeessään naispuolisten vankien vapauttamista Egyptissä. Kyproksen ulkoministeriö totesi kaappauksen päätyttyä kaappajan olevan psykologisesti epävakaa. Egyptin ulkoministeriö totesi saman asian, tosin hieman suorasukaisemmin: ”Hän ei ole terroristi, hän on idiootti.” Kaappaajan räjähdeliivi osoittautui myöhemmin toimimattomaksi jäljitelmäksi.
Kaappaajan entinen vaimo Marina Paraschos kertoi muutama päivä kaappauksen jälkeen kahden kyproslaisen lehden haastattelussa, että heidän viisi vuotta kestänyt avioliittonsa oli päättynyt 25 vuotta sitten, minkä jälkeen he eivät olleet olleet juuri tekemisissä toistensa kanssa. Paraschos totesi Mustafan pahoinpidelleen ja uhkailleen perhettään liiton aikana. Paraschos halusikin tuoda esiin, että tapauksen takana ei ollut ”rakkaustarinaa”, kuten julkisuudessa oli esitetty.
Mustafa oli myös vuosien varrella karkotettu kolmeen kertaan Kyprokselta hänen yritettyään häiritä entistä vaimoaan. Hän oli tullut maahan väärennetyllä passilla ainakin kerran. New York Timesin tietojen mukaan Mustafalla oli myös Egyptissä pitkä rikosrekisteri; hänet oli kertaalleen tuomittu petoksesta ja väärennöksestä vankeuteen, minkä lisäksi hän oli kaappauksen aikaan etsintäkuulutettuna uusista petoksista.