Syyrian sisällissodan tapahtumat 2013
Vuonna 2013 Syyrian sisällissodassa tasapeliin ajautunut sota muuttui kesällä 2013 monin paikoin hallituksen joukkojen etenemiseksi, kun Libanonin Hizbollah-taistelijat tulivat apuun. Elokuussa 2013 tapahtunut kaasuisku sai Obaman uhkaamaan Syyriaa ilmaiskuilla. Syyrian johtaja Assad taipuikin pyyntöjen ja painostuksen edessä suostuen antamaan suurimman osan kemiallisista aseistaan pois. Isis eteni Pohjois- ja Itä-Syyriassa keväästä 2013 alkaen. Maan talous oli vuonna 2013 merkittävästi kutistunut.
Kapinallisten etenemisestä huolimatta sisällissota oli vuoden 2013 alussa yhä verisessä pattitilanteessa, jossa hallitus pystyi ilmaiskuillaan vakavasti häiritsemään kapinallisten sotatoimia. Vaikka kapinalliset olivatkin vallanneet suuria alueita maaseudulta, niin vuoden 2013 alussa oli yhä pattitilanne suurissa kaupungeissa, muun muassa Aleppossa, Homsissa ja Damaskoksessa. Niinpä taistelujen aaltoilu jatkui. Armeija onnistui muun muassa valtaamaan 11. tammikuuta Darayan takaisin. Kapinalliset kuitenkin valtasivat ennen tammikuun puoliväliä Idlibin provinssissa suuren Taftanazin helikopteritukikohdan. Kapinalliset eivät kyenneet saavuttamaan tavoitteitaan myöskään asepulan takia.
Vuosien 2012–2013 vaihteessa Syyrian hallituksen eliittijoukoilla oli käynnissä suurin sotilasoperaatio alueella kuukausiin Damaskoksen esikaupunkien takaisin valtaamiseksi. Tammikuun alussa hallituksen joukot tekivät rajuja ilmaiskuja kapinallisten alueille Damaskoksessa.
Assad puhui loppiaisena ja syytti tavalliseen tapanasa ulkovaltoja terroristien tukemisesta. Assadin mielestä rauhaa olisi edistänyt se, etteivät ulkovallat tukisi terrorismia.
17. huhtikuuta hallituksen joukot valtasivat Abelin kylän Homsin ja al-Qusairin välistä vaikeuttaen kapinallisten asemaa. Huhti–kesäkuussa 2013 hallituksen joukot etenivät maan länsi- ja keskiosissa, muun muassa Golanilla. Tämä johtui suurelta osin Iranista ja Libanonista tulleiden shiialaisten Hizbollah- ja muiden taistelijoiden tuesta.
Israel iski Syyrian alueella käynnissä ollutta asekuljetusta vastaan ilmasta käsin, mutta tämä ei johtanut konfliktin laajenemiseen.
EU:n aseidenvientikielto Syyriaan päättyi 28. toukokuuta 2013.
Hallituksen ja Hizbollahin joukot valtasivat kapinallisten huollolle tärkeän Qusairin kaupungin verisissä taisteluissa.
Irakin Al Qaida ilmoitti 8. huhtikuuta 2013 yhdystyvänsä Jabhat al-Nusran rintaman kanssa Isis:iksi, minkä Nusran rintama kiisti. Tämän jälkeen Isis alkoi laajeta Pohjois-Syyriassa taistellen muita jihadistikapinallisakin vatsaan ja oli vuoden loppuun mennessä yksi alueen voimakkaimista ryhmistä Kesäkuussa Isisin jäsen tappoi erään FSA:n komentajan.
Elokuussa 2013 Isisin taistelijat valtasivat erään lentotukikohdan Aleppon lähellä.
Syyskuussa Iiss-taistelijat valtasivat Azazin rajanylityspaikan lähellä Turkin rajaa.
Länsivallat sanoivat touko-kesäkuun vaihteessa 2013 Syyrian käyttäneen paikoin sariini-nimistä hermokaasua kapinallisia vastaan.
Yhdysvallat väläytti mahdollista lentokieltoa Etelä-Syyriaan kapinallisten tukemiseksi. Kapinalliset sanoivat tarvitsevansa suuria määriä aseita ja ammuksia. Yhdysvallat ei kuitenkaan luvannut esimerkiksi kapinallisten haluamia ilmatorjuntaohjuksia, joita terroristit voisivat käyttää. Joidenkin tarkkailijoiden mielestä Obama puuttui jo vuonna 2012 alkaneeseen kemiallisten aseiden hajanaiseen käyttöön vasta nyt, koska lännen liittolaiset kapinalliset olivat tappiolla sodassa, ja tarvitsivat aseellista tukea. Yhdysvaltain varapuolustuministeri Dick Cheneyn mukaan Obaman päätös alkaa aseistaa suoraan kapinallisia saattoi olla liian myöhäistä.
Assad varoitti Eurooppaa terrorismista, jos sen maat veisivät aseita Syyriaan. Syyrian tilanne nousi kiistan aiheeksi G8-maiden kokouksessa, kun länsimaat vastustivat Venäjän harjoittamaa Syyrian hallituksen aseistamista. Kaikki G8-osapuolet ilmaisivat huolensa ääriliikeiden ja terrorismin vaikutuksen kasvusta Syyriassa.
Hallituksen joukot etenivät Hizbollahin tuella Aleppossa ja lähialueilla 1.-14. kesäkuuta, mutta kapinalliset näyttivät pysäyttävän hallituksen joukot. Hallituksen joukot katkoivat hyökkäyksiään 18. kesäkuuta. 20. kesäkuuta Aleppossa käytiin rajuja taisteluja, kun Vapaan Syyrian armeijan joukot koettivat pysäyttää raskaasti aseistetut hallituksen joukot.
18. kesäkuuta mennessä ensimmäiset lännen sallimat raskaat aseet, venäläisvalmisteiset Syyrian parhaan panssarin, T-72:n tuhoamiseen kykenevät Konkurs-ohjukset olivat saapuneet Aleppon rintamalle.. Kapinalliset saivat myös ilmatorjunta-aseita juhannusaattoon mennessä
Syyrian ystävien kokous Dohassa päätti aseiden antamisesta kapinallisille, mutta toisaalta vaativat Irania ja Hizbollahia lopettamaan tukensa hallitukselle. Länsivallat pyrkivät ohjamaan aseavun muille kuin jihadisteille.
Vuoden 2013 lopuilla Syyrian armeija sai monin paikoin pienehköjä voittoja hajallaan olevista aseistautuneista kapinallisista. Mutta yleinen sotatilanne oli syyskuussa 2013 edelleen hallituksenkin mukaan tasapeli. Kun hallitus oli aiemmin pyrkinyt koko maan valvontaan, se pyrki nyt suojaamaan ydinalueensa ja valtaamaan kapinallisilta alueita takaisin hyökäten ensin tärkeimpiin kohteisin muun muassa Aleppon lentokentälle. Syyskuun puolivälissä arvioitiin, että noin puolet kapinallisista oli kovan linjan islamilaisia. Pohjois-Syyriassa oli noussut muun muassa Al-Qaidaan kytköksissä oleva Irakin ja Syyrian islamilainen valtio Isis. Raqqan vallannut ääri-islamilainen järjestö Ahrar al-Sham kukisti maltillisen opposition kovin ottein ja pyrki luomaan alueelleen islamilaista valtiota. Syyrian oppositiokoalitio tuomitsi Isis-järjestön toiminnan vallankumousta vastaan ja piittaamattomuuden syyrilaisten hengestä.
Hallitusta tukevat tahot jatkoivat muun muassa Damaskoksen kapinallisenklaavien nälkäsaartoa ja pommituksia. Muadamijassa kärsittiin ruokapulasta ja hallitus oli evakuoinut siviilejä. Tuhanneet olivat kuitenkin jääneet alueelle, koska pelkäsivät hallituksen tekemiä pidätyksiä. Muslimipapisto antoikin fatwassaan Damaskoksen piiritettyjen lähiöiden asukkaille luvan syödä kissoja ja koiria, joita ei muuten saisi islamin mukaan syödä. Lapsia ja vanhuksia oli kuollut nälkään. Hallituksen mielestä kapinalliset pitivät siviilejä panttivankeinaan. Kapinalliset olivat siepanneet miehiä joukkoihinsa ja jatkaneet sotavankien kidutuksia ja surmaamisia, sekä väkivaltaa siviilejä vastaan pelkän epäilyn pohjalta. Syyllisinä pidettiin muun muassa Nusraa ja Islamilaista rintamaa. Kapinallisten riveissä maltillisia kapinallisia ärsytti islamilaisten fundamentalistien yhä näkyvämpi osuus. Armeija aloitti 15. joulukuuta 2013 yli kymmenen päivää jatkuneet pommitukset, joissa kuoli satoja. Armeija pudotti joulukuussa trotyyliä sisältäviä voimakkaasti räjähtäviä tynnyreitä aiheuttaen siviiliuhreja. Tynnyripommit surmasivat kymmenittäin ihmisiä. Yhdysvallat tuomitsi tynnyripommien ja Scud-ohjusten käytön siviilejä vastaan. Syyrian presidentti Assad ilmoitti paaville, että hän on valmis tammikuussa pidettävään Geneven rauhankokoukseeni.