Apollonin temppeli (Korintti)
Apollonin temppeli () oli antiikin aikainen Apollon Pythiokselle omistettu temppeli Korintin kaupungissa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat antiikin Korintin arkeologisella alueella nykyisessä Archaía Kórinthoksen kylässä Kórinthoksen kunnassa.
Apollonin temppeli rakennettiin alun perin Korintin ensimmäisen tyrannin Kypseloksen aikana noin vuonna 650–625 eaa. Se tuhoutui vuonna 580 eaa. mahdollisesti levottomuuksissa, jotka saattoivat liittyä tyranniaa ja oligarkiaa kannattaneiden väliseen taisteluun.
Uusi, suurempi temppeli rakennettiin noin vuonna 560–540 eaa. Samalla temppelin temenos-aluetta laajennettiin pohjoiseen. Apollonin temppeli oli Korintin merkittävin Akrokorintilla sijainneen Afroditen temppelin ohella. Temppeli kärsi todennäköisesti vaurioita roomalaisten tuhottua kaupungin vuonna 146 eaa., mutta se oli ilmeisesti harvoja rakennuksia, joita ei tuhottu kokonaan. Siksi se voitiin kunnostaa, kun kaupunki rakennettiin uudelleen vuodesta 44 eaa. eteenpäin.
Osmanivallan ajalla temppelin keskelle rakennettiin Korintin beyn eli osmanikuvernöörin asunto. Tämän vuoksi rakennuksen itäpää pylväikköineen purettiin. Nykyaikaan temppelistä on säilynyt seitsemän pylvästä sekä osa arkkitraavia sen länsipäästä. Vielä 1700-luvulla säilyneitä pylväitä oli ilmeisesti ainakin kaksitoista. Temppelin pylväät olivat näkyvissä vuosisatojen ajan ainoina merkkeinä antiikin aikaisesta kaupungista, ennen kuin alueen arkeologiset kaivaukset alkoivat 1800-luvun lopulla. Vielä tuolloin rauniota kutsuttiin Heran/Junon tai Zeuksen/Juppiterin temppeliksi. Temppelin alueen kaivaukset ja tutkimukset suoritettiin vuosina 1898–1899.
Apollonin temppeli sijaitsi Korintin keskustaa hallinneella niin kutsutulla temppelikukkulalla, joka sijaitsi kaupungin agoran ja sen pohjoislaidalla olleen niin kutsutun Luoteisstoan pohjoispuolella. Temppeli oli rakennettu kalkkikivestä ja sen koko oli noin 21 x 53 metriä. Temppeli oli peripteraalitemppeli ja edusti doorilaista tyyliä. Sen julkisivussa oli 6 x 15 pylvästä, yhteensä 38 pylvästä. Pylväät ovat monoliittisia eli kukin pylväs on yhtä kiveä. Niiden korkeus on noin 7 metriä ja halkaisija alapäässä noin 1,7 metriä. Pylväät oli pinnoitettu valkoisella marmorisella stukkolla.
Temppelissä oli kaksi naosta eli cellaa, joista toinen avautui itään ja toinen länteen. Länsipuolinen naos oli pienempi, ja siellä sijaitsi todennäköisesti Apollonin kullasta ja norsunluusta tai pronssista 400- tai 300-luvulla eaa. tehty kulttikuva. Idänpuolinen naos oli suurempi, ja siellä säilytettiin Apollonin vanhempaa, puista kulttikuvaa ("ksoanon" tai "sanis"). Toisten ehdotusten mukaan toisessa naoksessa olisi ollut Apollonin sisaren Artemiin patsas tai sitä olisi käytetty aarrekammiona. Naosten välisessä seinässä ei ollut ovea. Kummankin naoksen sisällä oli kaksi riviä pylväitä, lännen puoleisessa kaksi kahden ja idänpuoleisessa kaksi neljän pylvään riviä.
Kummankin naoksen etupuolella oli pronaos, jonka edessä oli kaksi pylvästä. Lattian alla oli säiliö pyhälle vedelle. Temppeli on varhaisin tunnettu rakennus, jonka stylobaatissa käytettiin käyristystä siksi, että temppelin mittasuhteet näyttäisivät todellista symmetrisemmiltä. Myöhemmin samaa keksintöä sovellettiin tunnetummin Parthenonin temppelissä Ateenassa. Temppelin katto oli koristeltu terrakotasta tehdyillä sfinkseillä.