Oulun seksuaalirikosepäilyt 2018
Oulun seksuaalirikosepäilyt 2018 on kesällä ja syksyllä 2018 Oulun seudulla tapahtunut epäiltyjen seksuaalirikosten sarja. Tapauksilla on samanlaisia piirteitä, mutta poliisin mukaan rikoskokonaisuudet eivät liity toisiinsa. Uhrit ovat 10–15-vuotiaita suomalaistyttöjä ja rikoksista epäillyt täysi-ikäisiä ulkomaalaistaustaisia miehiä, jotka ovat saapuneet Suomeen turvapaikanhakijoina tai kiintiöpakolaisina. Suurimmassa osassa tapauksia epäillyt ovat ottaneet uhreihinsa yhteyttä sosiaalisen median välityksellä. Tekoja tutkitaan tapauksista riippuen pahoinpitelyinä, lapsen seksuaalisina hyväksikäyttöinä, raiskauksina, törkeinä lapsen seksuaalisina hyväksikäyttöinä tai törkeinä raiskauksina.
Rikosepäilyt herättivät suurta huomiota julkisuudessa. Ne myös nostivat esille internetissä tapahtuvan grooming-ilmiön, jossa lapsia houkutellaan seksuaalisiin tarkoituksiin.
Oulun poliisi tiedotti ensimmäisestä seksuaalirikoskokonaisuudesta julkisuuteen 1. joulukuuta 2018. 18. joulukuuta 2018 Oulun poliisi tiedotti tutkinnassa olevan viisi alaikäiseen kohdistunutta seksuaalirikosta. Uhrit ovat 10–15-vuotiaita suomalaistyttöjä ja tekijät täysi-ikäisiä ulkomaalaistaustaisia miehiä. Heistä osa on turvapaikanhakijoita, osa pakolaisia ja osalla on Suomen kansalaisuus. Suurimmassa osassa tapauksia miehet ovat ottaneet tyttöihin yhteyttä sosiaalisen median välityksellä. Rikokset tapahtuivat vuoden 2018 kesällä ja syksyllä.
Poliisi tutkii lokakuussa 2018 tapahtunutta törkeää raiskausta, josta epäillään ulkomaalaistaustaista miestä. Lisäksi Oulun Tuirassa tapahtui 16.–17. marraskuuta kaksi seksuaalirikosta, joissa molemmissa on eri uhri ja epäilty. Marraskuussa yksityisasunnossa tapahtui epäilty törkeä raiskaus, jossa uhri oli alle 15-vuotias kantasuomalainen tyttö ja rikoksesta epäilty parikymppinen ulkomaalaistaustainen mies. Mies vangittiin 17. joulukuuta todennäköisin syin rikoksesta epäiltynä.
Laajimmassa seksuaalirikostapauksessa tutkitaan yksittäisten rikosten sijaan laajempaa kokonaisuutta. Poliisi epäilee, että ulkomaalaistaustaiset miehet ovat kohdistaneet kantasuomalaiseen hieman yli 10-vuotiaaseen tyttöön seksuaalirikoksia useiden kuukausien ajan yksityisasunnoissa Oulussa. Epäillyt tunsivat toisensa entuudestaan. Tapauksen johdosta seitsemän miestä vangittiin 28. marraskuuta rikosnimikkeillä törkeä raiskaus ja törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö. Kahdeksas epäilty ehti paeta Saksaan, jossa hänet otettiin kiinni, mutta Suomen poliisi ei ollut tehnyt hänestä kansainvälistä etsintäkuulutusta, joten epäilty vapautettiin ennen siirtämistä Suomeen. Vapauttamisen jälkeen poliisi antoi kansainvälisen etsintäkuulutuksen. Oulun käräjäoikeus on vanginnut miehen poissaolevana. Keskusrikospoliisi lisäsi miehen Europolin Most Wanted -listalle 21. joulukuuta 2018. Saksan poliisi otti kyseisen 25-vuotiaan miehen kiinni 2. tammikuuta 2019 Saarbrückenissä. Häntä epäillään todennäköisin syin törkeästä raiskauksesta, törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja pahoinpitelystä Oulussa 1. kesäkuuta – 29. lokakuuta 2018 välisenä aikana. Mies vangittiin Oulussa 25. tammikuuta 2019.
11. tammikuuta 2019 poliisi tiedotti, että Oulun seudulla on aiemmin uutisoitujen viiden seksuaalirikoskokonaisuuden lisäksi paljastunut neljä uutta alle 15-vuotiaisiin tyttöihin kohdistunutta seksuaalirikosepäilyä, joiden tekijöiksi epäillään ulkomaalaistaustaisia miehiä. Teot ovat tapahtuneet kesän 2018 aikana, ja kolme miestä on otettu kiinni todennäköisin syin rikoksista epäiltynä. Poliisi tiedotti myös yhden uhrin menehtyneen syksyn aikana eikä kuolemaan liity rikosta.
15. tammikuuta Oulun poliisi kertoi, että alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikostutkintoja on yhteensä yhdeksän. Tapauksilla on kahdeksan uhria ja rikoksesta epäiltyjä yhteensä 14. Samana päivänä poliisi vangitsi 19-vuotiaan miehen epäiltynä kahdesta törkeästä lapsen seksuaalista hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta vuoden 2018 kesä- ja heinäkuussa. Lisäksi vangittiin 19-vuotias mies epäiltynä kahdesta törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta edellisvuoden heinäkuussa.
25. tammikuuta Oulun käräjäoikeus vangitsi vuonna 1999 syntyneen ulkomaalaistaustaisen miehen todennäköisin syin epäiltynä törkeästä raiskauksesta ja törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Epäillyt rikokset tapahtuivat 29. syyskuuta 2018 Raahessa.
Sisäministeri Kai Mykkänen piti seksuaalirikoskokonaisuutta järkyttävänä ja korosti, että suomalaisen yhteiskunnan on löydettävä keinot, joilla vastaavia tapauksia pystytään voimakkaammin estämään. Hänen mukaansa tuomioiden koventaminen on yksi keino vaikuttaa ennaltaehkäisevästi, ja eduskunnan käsittelyssä on hallituksen esitys seksuaalirikosten rangaistusten koventamisesta. Lisäksi laki ulkomaalaisten rikollisten karkotusten nopeuttamiseksi tulee voimaan vuoden 2019 alussa. Mykkäsen mukaan Suomen kansalaisuuksia myönnettäessä on pyrittävä varmistumaan nykyistä enemmän siitä, että henkilön arvopohja on suomalaiseen yhteiskuntaan sopiva. Myöhemmin Mykkänen sanoi, että hänen oikeustajuunsa mahtuisi se, että törkeän seksuaalirikoksen tehnyt voisi menettää Suomen kansalaisuuden. Seksuaalirikokset eivät kuitenkaan ole mukana lakiesityksessä, jossa terrorismiin tai maanpetokseen syyllistyneeltä kaksoiskansalaiselta voitaisiin poistaa kansalaisuus. Mykkäsen mukaan Sipilän hallitus ei enää ehdi tehdä lisäesitystä. 11. tammikuuta 2019 Mykkänen kertoi, että sisäministeriössä on valmisteilla noin kymmenen kohdan lisätoimien ohjelma ulkomaalais­taustaisen rikollisuuden torjumiseen, mutta lakimuutokset jäävät seuraavalle hallitukselle.
Pääministeri Juha Sipilä antoi virallisen lausunnon, jossa hän kuvasi lapseen kohdistuvaa seksuaalirikosta epäinhimilliseksi teoksi, jonka pahuutta ei voi käsittää. Lisäksi hän korosti, että oikeusvaltiossa syylliset saavat rangaistuksen etnisyydestä riippumatta, ja että tapauksen tutkinnasta vastaa poliisi ja tuomiosta oikeuslaitos. Sipilä otti Oulun tapahtumiin kantaa vielä pääministerin uudenvuodentervehdyksessä, jossa hän totesi, että epäiltyihin rikoksiin ovat syyllistyneet yksilöt, eivät väestöryhmät, ja muistutti omankädenoikeuden käytön ja vihapuheen viljelemisen olevan oikeusvaltiossa rikos.
Tasavallan presidentti Sauli Niinistö sanoi, että epäillyt rikokset järkyttävät täydellisen epäinhimillisyytensä vuoksi. Lisäksi hän totesi, että oikeus koskemattomuuteen kuuluu Suomen yhteiskunnan perusarvoihin ja niitä pitää jokaisen noudattaa. Hänen mukaansa täytyy varmistaa, että Suomi on jatkossakin oikeudenmukainen ja turvallinen maa. Tasavallan presidentin uudenvuodenpuheessa Niinistö kutsui kestämättömäksi, että jotkut Suomesta turvaa hakeneet ovat itse syyllistyneet väkivallantekoihin.
Valtiovarainministeri Petteri Orpo sanoi 14. tammikuuta, että hän on keskustellut Oulun kaupunkiin sijoitettavista rahallisista panostuksista kaupunginjohtaja Päivi Laajalan ja pääministeri Juha Sipilän kanssa. Alustavien arvioiden mukaan Oulu tarvitsee 1–2 miljoonaa euroa turvallisuustilanteen parantamiseen ja kriisiapuun. Orpon mukaan kaupunki tarvitsee poliisien lisäksi sosiaalityötä, nuorisotyötä sekä kodin ja koulun yhteistyötä. Eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Kaikkosen mukaan hallituksen on tarvittaessa tuotava lisäesitys lisäbudjetista muun muassa nettipoliisin, poliisin rikostutkinnan, valistuksen ja rikoksen uhrien auttamisen resurssien varmistamiseksi. Pääministeri Juha Sipilä on sanonut, että hallitus pystyy myöntämään lisäbudjetin, jos toimenpiteet vaativat taloudellisia resursseja.
Oikeusministeri Antti Häkkäsen sanoi tammikuussa 2019, että maahanmuuton järjestelmää pitää jossain määrin kiristää, kontrollia parantaa ja laittomasti maassa olevien palauttamista nopeuttaa. Lisäksi hänen mukaansa ulkoministeriön pitää mahdollisimman nopeasti solmia Irakin kanssa sopimus, sillä Irak ei vastaanota muita kuin vapaaehtoisesti palaavia kansalaisiaan.
Vasemmistoliiton kansanedustajat, seksuaaliseen väkivaltaan perehtynyt tutkija Anna Kontula sekä Hanna Sarkkinen sanoivat, etteivät seksuaalirikokset ratkea maahanmuuttajia kollektiivisesti syyllistämällä, eikä ilmoittamiskynnys laske rangaistuksia koventamalla. Sarkkisen mukaan seksuaalirikokset eivät ole maahanmuuton myötä Suomeen tullut ilmiö, vaan myös kantasuomalaiset raiskaavat ja hyväksikäyttävät. Ulkomaalaistaustaisten tekemien seksuaalirikosten ehkäisemiseksi hän nostaa esiin seksuaalikasvatuksen ja Suomen lakien tuntemuksen, ja asiat on ratkaistava ilman lynkkausmielialaa.
Oulun hiippakunnan piispa Jukka Keskitalo kertoi järkyttyneensä tapahtumista ja ilmaisi myötätuntonsa uhreille ja heidän läheisilleen. Keskitalon mielestä se, että teoista epäiltynä on useita ulkomaalaistaustaisia, tekee tapauksen käsittelystä erityisen vaativaa, sillä yhtäältä on pyrittävä pidättäytymään kaikkien turvapaikanhakijoiden leimaamisesta, mutta toisaalta tapahtumat osoittavat, että lisääntyvän maahanmuuton myötä Suomeen tulee kulttuurisia piirteitä, joita ei pidä hyväksyä. Oulun kirkkoherrat julkaisivat yhteisen kannanoton, jossa he ilmaisivat tukensa uhreilla ja heidän läheisilleen, ja muistuttivat, että ketään syytöntä ei pitäisi leimata tapahtumien johdosta. Pohjois-Suomen islamilainen yhdyskunta totesi kannanotossaan tuomitsevansa vakavasti ne, jotka ovat tapahtumiin osallisina, ja että kyseinen toiminta ei ole sallittua islamissa.
Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen totesi, että kyseessä on erittäin iljettävä rikollisuuden muoto ja toivoi kaikilta osapuolilta malttia tapauksen selvittämisessä. Oulun apulaispoliisipäällikkö Arto Karnaranta pitää seksuaalirikosvyyhteä täysin epätavallisena, jollaista ei ole nähnyt 38-vuotisen virkauransa aikana. Keskusrikospoliisin rikosylikomisario Sari Saranin mukaan Oulun tapaus on vain ”jäävuoren huippu” sekä rikollisuuden laji, joka ei tule helposti ihmisten tai viranomaisten tietoon, koska seksuaalisen hyväksikäytön uhrien kynnys pyytää tai hakea apua on korkea. Saranin mukaan Oulun tapaus on Suomessa poikkeuksellinen, mutta kansainvälisesti tyypillinen, ja kyseisen kaltainen rikollisuus alkaa olla järjestäytynyttä.
Lapsiasiavaltuutettu Tuomas Kurttilan mukaan viranomaisten resursseja täytyy lisätä seksuaalirikoksia ehkäisevään toimintaan. Lisäksi Kurttila esittää, että kansalaisuuden menettämisen kriteereitä pitäisi laajentaa esimerkiksi juuri sellaisiin tekoihin, joita Oulussa on nyt tehty.
Seksuaalirikosten myötä Sipilän hallitus laati tammikuussa 2019 kolme uutta lakihanketta, joiden avulla seksuaalirikoksiin pystyttäisiin puuttumaan tehokkaammin. Sekä hallitus- että oppositiopuolueet päättivät kolmen lakihankkeen edistämisestä yksimielisesti ja nopealla aikataululla: lakihankkeet pyrittiin ratkaisemaan kolmen kuukauden sisällä.
Hallituksen esityksessä rikoslakia muutettaisiin siten, että lapsen seksuaalisen hyväksikäytön enimmäisrangaistusta korotettaisiin neljästä vuodesta kuuteen vuoteen vankeutta. Rikoslakiin lisättäisiin myös törkeää lapsenraiskausta koskeva uusi rangaistussäännös, josta saisi maksimissaan 12 vuoden vankeustuomion. Lakivaliokunta on myös tarkastellut törkeiden lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten minimirangaistusten kiristämistä, ja lisäksi lakivaliokunnassa on käsiteltävänä kansalaisaloite, joka vaatii kyseisen rikoksen rangaistuksen nostamista vuodesta kahteen vuoteen vankeutta.
Eduskunnan käsiteltävänä on uusi poliisin henkilötietolaki, jolla parannettaisiin poliisin mahdollisuuksia käyttää henkilötietoja rikosten estämiseksi ja selvittämiseksi. Muutos ei sisäministeriön mukaan lisäisi poliisin nykyisiä tiedonhankintavaltuuksia, ja tietojen käyttöä valvottaisiin säännöllisesti. Uusi laki mahdollistaisi aiempaa selvemmin rikokseen liittyvien henkilöiden tietojen käsittelyn ja yhdistelyn, esimerkiksi järjestäytyneen rikollisuuden kohdalla.
Uusi kansalaisuuslaki mahdollistaisi sen, että vakaviin rikoksiin syyllistynyt ulkomaalaistaustainen henkilö voisi menettää Suomen kansalaisuutensa. Kansalaisuuden menettäminen kuitenkin edellyttää, että henkilöllä on myös jonkin toisen valtion kansalaisuus ja kyseiseen valtioon riittävästi siteitä. Lakia on kokouksissa toivottu täydennettävän myös törkeillä seksuaali- ja väkivaltarikoksilla. Esimerkiksi sisäministeri Kai Mykkänen on toivonut, että laki täydennettäisiin koskemaan myös muun muassa törkeitä lapsenraiskauksia tai muita törkeitä seksuaalirikoksia.
Vuoden 2019 alussa voimaan astunut uusi ulkomaalaislaki on helpottanut törkeisiin rikoksiin syyllistyneiden ulkomaalaisten karkottamista. Uuden lain mukaan oleskeluluvalla Suomessa oleva voidaan karkottaa hänen syyllistyessä toistuviin rikoksiin tai jos hän tekee rikoksen, jonka enimmäisrangaistus on vähintään yksi vuosi vankeutta. Myös henkilö, jonka koetaan olevan vaaraksi muille tai jonka epäillään ryhtyvän Suomessa kansallista turvallisuutta vaarantavaan toimintaan, voidaan karkottaa.
Eduskunta käsitteli tammikuussa myös esitystä, jonka avulla estettäisiin kansainvälistä suojelua koskevan uusintahakemusten väärinkäyttö viivytystarkoituksessa. Lain mukaan hakijan on jatkossa perusteltava, miksei hän esittänyt perustelujaan uusintahakemukselle jo aikaisemmin.
Hallituspuolue Sininen tulevaisuus on tammikuussa 2019 ehdottanut poikkeuslakia, jonka mukaan törkeisiin rikoksiin tuomitut ulkomaalaiset palautettaisiin kotimaahansa, vaikka heitä uhkaisi kotimaassa kuolemantuomio. YK:n pakolaissopimuksen mukaan henkilöä ei voi palauttaa maahan, jossa häntä uhkaa kuolemantuomio, kidutus tai vaino. Myös oikeusministeri Antti Häkkänen ja valtiovarainministeri Petteri Orpo ovat suhtautuneet ehdotukseen negatiivisesti. Sinisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja Simon Elon mukaan puolue on valmis lähtemään hallituksesta, mikäli asiassa ei saavuteta tyydyttävää ratkaisua.
Ulkomaalaisten tekemät rikokset nousivat julkiseen keskusteluun Oulun seksuaalirikosten myötä. Esimerkiksi vuonna 2017 afganistanilaisia ja irakilaisia epäiltiin lukumääräänsä nähden seksuaalirikoksesta 40 kertaa niin usein kuin suomalaisia. Yksi syy korkeaan lukemaan on ikärakenne, sillä näiltä alueilta tulleista henkilöistä suuri osa on nuoria miehiä. Ikärakenne ei kuitenkaan yksin selitä tiettyihin kansalaisuusryhmiin liittyvää seksuaalirikollisuutta, sillä keskusrikospoliisin mukaan irakilaisten kohdalla ikärakenne huomioidenkin ero on 14-kertainen. Muita taustavaikuttajia keskusrikospoliisiin mukaan ovat vanhoilliseen islamiin juurensa juontava väkivaltainen kunniakulttuuri sekä lähtömaan kaoottinen tilanne. Helsingin yliopiston kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin suunnittelijan mukaan yksi tärkeä selitys maahanmuuttajien tekemille rikoksille on sosiaalisen kontrollin siteen katkeaminen, sillä nuoret miehet eivät ole uudessa kotimaassaan oman yhteisön lähikontrollissa.
Oulun seksuaalirikosepäilyjen yhteydessä nousi esiin myös maahanmuuttajien kotouttamisen onnistuminen suomalaisen lainsäädännön ja kulttuurin oppimisen näkökulmasta. Työ- ja elinkeinoministeriön maahanmuuttojohtajan mukaan tasa-arvosta, lainsäädännöstä ja Suomen yhteiskunnasta kerrotaan kotoutumiskoulutuksissa, eikä koulutuksen vaikuttavuuden seurantaan ole yksinkertaista ratkaisua. Vastaanottokeskuksissa turvapaikanhakijoille järjestetään kursseja seksuaalisuudesta ja tasa-arvosta suomalaisessa yhteiskunnassa. Maahanmuuttojohtajan mukaan kotoutumiskoulutusten vaikuttavuutta ja sen seurantaa pitää arvioida uudelleen seuraavalla hallituskaudella.
Poliisi tiedotti seksuaalirikoskokonaisuudesta useita päiviä sen jälkeen, kun seitsemän epäiltyä oli otettu kiinni. Viiveen aikana epäiltyjen nimet kiersivät sosiaalisessa mediassa ja epäiltyihin ri­kok­siin sekä po­lii­sin tie­do­tuk­seen liit­ty­en liikkui monenlaisia tulkintoja ja nä­ke­myk­siä. Poliisi ei tiedottanut julkisuuteen Tuirassa tapahtuneesta kahdesta seksuaalirikoksesta lainkaan. Poliisin mukaan seksuaalirikosjutuista tiedottaminen liian varhaisessa vaiheessa voi johtaa rikostutkinnan vaarantumiseen. Lisäksi niukkaa tiedotuslinjaa toteutetaan uhrin suojelemiseksi. Poliisin mukaan Oulussa ei ole systemaattista rikosaaltoa vaan tutkinnassa on yksittäisiä, samoihin aikoihin paljastuneita seksuaalirikoskokonaisuuksia.
Joulukuun alussa poliisi tiedotti ulkomaalaistaustaisista miehistä, jotka saalistavat nuoria tyttöjä netissä, ja toivoi vanhemmilta valveutuneisuutta. Myöhemmin poliisi julkaisi tiedotteen, jossa se kertoi, että tapausten myötä ulkomaalaisiin tai ulkomaalaiselta näyttäviin ihmisiin on kohdistunut vihapuhetta ja uhkaavaa käytöstä, mikä ei ole hyväksyttävää.
Oulun raiskaustapauksen kahdeksas epäilty otettiin kiinni Saksassa, mutta päästettiin vapaaksi tietokatkoksen vuoksi. Sisäministeri Kai Mykkäsen mukaan on syytä selvittää viranomaisten toiminnan oikeellisuus, kun epäillystä ei heti alun perin annettu eurooppalaista pidätysmääräystä. Päivää myöhemmin Mykkänen kuitenkin totesi, että Oulun poliisi on toiminut niin hyvin kuin mahdollista miehen kiinnisaamiseksi ja kertoo pyytäneensä selvitystä siitä, onko löydettävissä tapaa, jolla pidätysmääräykset saadaan jatkossa nopeammin vireille.
Oulun kaupunginjohtaja Päivi Laajalan mukaan Oulu on tapahtumista huolimatta turvallinen kaupunki, mutta on arvioitava uudelleen, mitä kaupunki voi tehdä enemmän turvallisuuden ja turvallisuuden tunteen eteen. Laajala kertoo, että ilmi tulleiden seksuaalirikosten laajuus, systemaattisuus ja pitkäkestoisuus ovat järkyttäneet myös virkamiehet. Laajalan mukaan kaupunki terävöittää työtään lasten ja nuorten parissa, ja kouluissa käynnistetään keskustelua erityisesti sosiaalisen median käytöstä ja sen riskeistä.
Ilmi tulleiden seksuaalirikosten vuoksi Oulun kaupunki järjestää 28. tammikuuta 2019 turvallisuusinfon, jossa käsitellään ajankohtaisia turvallisuusteemoja. Viranomaiset antavat tilaisuudessa tilannekatsauksen ja vastaavat yleisön lähettämiin kysymyksiin. Kaupungin turvallisuusinfoja on järjestetty säännöllisesti aiemminkin, mutta ne ovat olleet suljettuja tilaisuuksia.
Uusien seksuaalirikosepäilyjen tultua julki 11. tammikuuta 2019 Laajala kertoi, että kaupungin johto aikoo kutsua kaupungin asiantuntijoita, yhteistyökumppaneita ja viranomaisia yhteiseen suunnitteluun, miten he voivat yhdessä valmistella toimenpiteitä ja tehdä asioita nykyistä paremmin. Kaupungissa aiotaan pikkuhiljaa käynnistää monenlaisia turvallisuuteen ja lasten ja nuorten hyvinvointiin liittyviä toimenpiteitä. Oulussa työskentelevän traumapsykologin mukaan kaupunki ei ole järjestänyt riittävää tiedottamista, vanhempien tilaisuuksia tai nuoriin suuntautuvia interventioita turvallisuuden palauttamiseksi, vaikka kyseessä on hänen mukaansa eräänlainen suuronnettomuus Oulun kokoisessa kaupungissa.
Valtio on luvannut kaupungille rahallista tukea krii­si­a­vun re­surs­soin­tiin ja tur­val­li­suus­työn uu­sien mal­lien re­surs­soin­tiin.
Tapausten tutkinnanjohtajan ja rikosylikomisario Markus Kiiskisen mukaan tapaus on aiheuttanut ”tietynlaista jännitettä” joulukuusta alkaen. Julkisilla paikoilla liikkuneet tapaukseen osattomat ulkomaalaiset ovat joutuneet muun muassa tönityiksi ja halveksunnan kohteeksi. Kiiskinen uskoo halveksunnan olevan yksi syy siihen, mikseivät turvapaikanhakijat enää juurikaan vietä aikaansa keskustan Kauppakeskus Valkeassa. Viilentynyt ilmapiiri ei Kiiskisen mukaan ollut tammikuuhun 2019 mennessä näkynyt väkivaltana, mutta moskeijan ikkunat rikottiin joulun aikoihin. Osasyynä ongelmiin Kiiskinen näkee keskustelut verkkopalstoilla ja sosiaalisessa mediassa, jossa on liikkunut suuret määrät tarkoituksellisesti harhaanjohtavaa tietoa. Väärän tiedon oikaisemiseksi viranomaiset järjestävät Oulussa 28. tammikuuta turvallisuusinfon, jossa viranomaiset vastaavat heille lähetettyihin kysymyksiin.