hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Opera BOX
Opera BOX on suomalainen ooppera, joka toimii Aleksanterin teatterissa Helsingin Bulevardilla. Opera BOX ry on perustettu vuonna 2016. Ensimmäinen tuotanto oli Richard Straussin ooppera Ariadne auf Naxos. Vuonna 2017 tuotannossa oli Gioachino Rossinin "Sevillan parturi". Vuonna 2018 toiminta on laajentunut neljään tuotantoon, ooppera-alan ensimmäinen AINO-palkintogaala, Benjamin Brittenin The Rape of Lucretia, Leif Segerstamin melodraama Metsäkansan laulu, (yhdessä Metsäkansan kulttuuriyhdistyksen kanssa) ja Giuseppe Verdin "Rigoletto".
Opera Boxin taiteellinen johtaja on ohjaaja Ville Saukkonen, musiikillinen johtaja kapellimestari Jonas Rannila ja oopperanjohtaja on tenori Ville Salonen.
Chevrolet S-10 Blazer
Chevrolet S-10 Blazer tai GMC S-15 Jimmy on katumaasturi, jota General Motors valmisti Chevrolet- ja GMC-brändien alla vuodesta 1982 vuoteen 2005.
Curaçaon lippu
Curaçaon lippu on Curaçaon autonomisen alueen kansallistunnus. Se oli myös Curaçaon valtion lippu ennen sen lakkauttamista. Lippua ei kuitenkaan käytetty Curaçaon ja alusmaiden herttuakunnan lippuna vaan sen lippuna käytettiin Alankomaiden lippua.
Lipussa on keltainen raita ja kaksi tähteä sen yläpuolella. Sininen tausta kuvaa merta ja taivasta. Keltainen raita kuvaa kirkasta aurinkoa, joka paistaa saarelle. Tähdet kuvaavat Curaçaoa ja Klein Curaçaoa mutta myös rakkautta ja iloa. Tähtien viisi sakaraa kuvaavat maanosia, joista curaçaolaiset ovat kotoisin.
Lipun suunnitteli Martin den Dulk vuonna 1984. Curaçao oli järjestänyt pienen kilpailun lipun valitsemiseksi. Martin den Dulk oli yksi lukuisista osanottajista, mutta tuomarit olivat vaikuttuneita hänen lipustaan.
Sen jälkeen kun Aruba sai lippunsa, vaikka se oli vielä osa Alankomaita, Curaçao sai luvan omaan lippuun. Neuvostolle lähetettiin kaksituhatta lippua, joista kymmenen pääsi jatkoon. Neuvosto teki päätöksen 29. marraskuuta 1982. Pienten muutoksien jälkeen lippu otetiin käyttöön 2. heinäkuuta 1984.
Jonas Rannila
Jonas Rannila (s. 22.7.1989, Helsinki) on suomalainen kapellimestari-kuoronjohtaja. Hän toimii Opera BOXin musiikillisena johtajana, Helsingin filharmonisen kuoron ja mieskuoro Manifestumin taiteellisena johtajana sekä Kuninkaantien muusikoiden kapellimestarina. Rannila valmistui vuonna 2017 musiikin maisteriksi Taide-yliopiston Sibelius-Akatemiasta.
Rannila on kysytty kapellimestari eri oopperatuotannoissa ja johtanut lukuisien suomalaisten oopperoiden kantaesityksiä mm. Mannerheim (Tuomas Kantelinen/Ilmajoen musiikkijuhlat), Aino Ackté (Ilkka Kuusisto/Savonlinna ja Helsinki), Lusia Rusintytär (Juha T. Koskinen/Oulunsalo soi/Helsingin juhlaviikot) ja Himmerrä ja Valo (Heta Aho/Musica Nova). Muita Rannilan johtamia teoksia ovat muun muassa Brittenin Lukretian raiskaus, Mozartin Don Giovanni ja Taikahuilu, Puccinin Le Villi, Straussin Ariadne auf Naxos, Rossinin Sevillan parturi, Haydnin Il mondo della luna sekä Humperdinckin Hannu ja Kerttu. Rannilan keskeiseen ohjelmistoon kuuluvat myös merkittävimmät suurkuoroteokset.
Rannila on työskennellyt mm. Savonlinnan oopperajuhlilla vuodesta 2011 (mm. apulaiskapellimestarina ja kuiskaajana), Tampereen oopperassa vuodesta 2013, Opera Cava -festivaalilla 2005-2008 sekä Opera Pienon produktioissa 2005-2010. Rannilan musiikilliset juuret johtavat Cantores Minores -poikakuoroon, jonka laulajana hän toimi vuosina 2000-2012. Rannila johti myös kuoron Vokaaliyhtyettä vuosina 2007-2012.
Rannilan kapellimestariopettajina ovat toimineet mm. prof. Roland Börger, prof. Leif Segerstam, GMD Florian Ludwig sekä prof. Barbara Rucha. Kuoronjohtoa Rannila on opiskellut mm. prof. Matti Hyökin, prof. Nils Schweckendiekin sekä Erik-Olof Söderströmin johdolla. Laaja-alaista musiikinopiskelua ovat tukeneet myös pianon, oboen ja alttoviulun soitto sekä klassisen laulun opinnot.
Lukuvuonna 2013-14 Rannila opiskeli orkesterin- ja kuoronjohtoa Leipzigin ”Hochschule für Musik und Theater Felix Mendelsson-Bartholdy” -musiikkikorkeakoulussa. Syksyllä 2014 Rannila tutki Suomen Rooman kulttuuri-instituutti Villa Lantessa romantiikan ajan Italialaista oopperaa. Richard Wagner -kulttuuriyhdistys valitsi Rannilan vuoden 2012 Bayreuth-stipendiaatikseen. Mm. Pro Musica -säätiö sekä Salzburgin musiikkijuhlien ystävät Suomessa ry. ovat tukeneet Rannilan taiteellista toimintaa. EU:n rahoittama Ulysses Network Platform valitsi Jonas Rannilan sen jäseneksi vuonna 2016. Ulysses-akatemian avustuksella Rannilaa tuetaan uuden musiikin johtamisen eri foorumeilla.
Sylvia Burka
Sylvia Burka (s. 4. toukokuuta 1954 Winnipeg, Manitoba, Kanada) on 1970-luvun jälkipuoliskolla menestynyt kanadalainen pikaluistelija. Hän voitti maailmanmestaruuden sekä yleisluistelussa että sprinttimatkoilla.
Burka kilpaili olympialaisissa ensimmäisen kerran Sapporossa 1972 ja sijoittui parhaimmillaan 1 000 metrillä kahdeksanneksi. Vuonna 1973 hän luisteli tammikuussa Davosissa sprinttimatkojen maailmanennätyspisteet 175,050, voitti Assenissa juniorien yleisluistelun maailmanmestaruuden ja sijoittui Oslossa naisten sprintterien MM-kilpailuissa neljänneksi. Vuonna 1974 hän oli sprintterien MM-kilpailuissa Innsbruckissa kahdeksas.
Vuonna 1976 Burka sijoittui Innsbruckin olympialaisissa 1 000 metrillä neljänneksi, 3 000 metrillä kahdeksanneksi, 1 500 metrillä yhdeksänneksi ja 500 metrillä 11:nneksi. Yleisluistelun MM-kilpailuissa Gjøvikissä hän voitti kultaa ja sprintterien MM-kilpailuissa Berliinissä hän saavutti pronssia. Hän luisteli vielä maaliskuussa Inzellissä yleisluistelun maailmanennätyspisteet 176,468. Vuonna 1977 Burka ei menestynyt yleisluistelun MM-kilpailuissa mutta voitti sprintterien maailmanmestaruuden Alkmaarissa oltuaan nopein molemmilla 1 000 metrin matkoilla ja sijoituttuaan 500 metrillä kolmanneksi ja toiseksi.
Burka saavutti yleisluistelun MM-kilpailuissa vielä pronssia Den Haagissa 1979 sekä sijoittui kuudenneksi Helsingissä 1978 ja Hamarissa 1980. Spritterien MM-kilpailuissa hänen viimeiset esiintymisensä toivat tulokseksi kymmenennen sijan Lake Placidissä 1978, viidennen sijan Inzellissä 1979 ja seitsemännen sijan West-Allisissä 1980. Kolmansissa olympialaisissaan Lake Placidissa 1980 hän oli 1 000 metrillä seitsemäs, 500 metrillä yhdeksäs, 1 500 metrillä kymmenes ja 3 000 metrillä kahdestoista.
Roskapostiansa
Roskapostiansa on sähköpostiosoite, jonka olemassaolon tarkoitus on kerätä roskapostia analysoitavaksi tai käytettäväksi raaka-aineena roskapostin myöhempään välttämiseen.
Yksittäinen sähköpostiosoite muuten normaalisti käytössä olevassa verkkotunnuksessa saattaa olla roskapostiansa, tai kokonainen verkkotunnus voidaan valjastaa roskapostiansakäyttöön. Roskapostiansoja voi muodostaa esimerkiksi luomalla kokonaan uusia sähköpostiosoitteita, jotka saatetaan suuren yleisön tietoon tavoilla, joita ainoastaan roskapostittajien käyttämien osoitteidenkeräilyautomaattien arvellaan käyttävän, ottamalla uusiokäyttöön aiemmin käytössä olleita mutta käytöstä poistuneita sähköpostiosoitteita (esim. ilmaissähköpostipalveluiden, kuten Hotmail tai Gmail, operaattorien tiedetään tekevän näin) tai kokonaisia verkkotunnuksia, luomalla sähköpostiosoitteita tai verkkotunnuksia jotka muistuttavat läheisesti käytössä olevia (esim. tyypillisiä kirjoitusvirheitä). Merkkijonoja, joissa on @-merkki ja sen oikealla puolella jotain, joka on mahdollista ymmärtää verkkotunnukseksi, mutta joita ei ole ensisijaisesti tarkoitettu sähköpostiosoitteiksi (kuten sähköpostin tai Usenet-ryhmäkeskustelujen Message-ID-kenttä), voidaan myös hyödyntää roskapostiansoina, sillä roskapostittajien tiedetään keräilevän kaikkea, mikä vähänkään muistuttaa sähköpostiosoitetta.
Juhani Yli-Vakkuri
Juhani Yli-Vakkuri on suomalainen filosofi, joka toimii kielifilosofian professorina Tarton yliopistossa. Hän väitteli tohtoriksi Oxfordin yliopistosta vuonna 2012. Yli-Vakkuri on erikoistunut kielifilosofiaan, mielenfilosofiaan, tietoteoriaan, metafysiikkaan ja filosofiseen logiikkaan. Mielenfilosofiassa hän on puolustanut eksternalismia erityisesti John Hawthornen kanssa kirjoittamassaan teoksessa "Narrow Content" (2018). Kielifilosofian ja filosofisen logiikan alalla hänet tunnetaan kolmiulotteisen semantiikan kehittäjänä, jota hän on soveltanut epämääräisyyden logiikkaan. Timothy Williamsonin arvion mukaan “Yli-Vakkurin semantiikan malliteoreettinen luonne saavuttaa hyvän tasapainon informatiivisuuden ja joustavuuden välillä”.
Pajasaari (Tampere)
Pajasaari on Tampereella Tammerkosken niskalla Näsijärven rannalla sijaitseva saari jolla sijaitsee nykyisin Tampereen Navigaatioseura ry:n toimintakeskus.
Saari on saanut nimensä siellä jo 1800-luvulla sijainneen pajan mukaan. Saarella oli pajarakennus varmuudella vuonna 1888. Vuonna 1895 valmistui saaren kautta kulkeva Tammerkosken ylittävä Porin radan rautatiesilta. Vuonna 1912 saarelle valmistui pajan tilalle arkkitehti Birger Federleyn suunnittelema Näsijärven Purjehdusseuran paviljonki sekä aallonmurtaja saaren edustalle venesatamaa suojaamaan. Purjehdusseura oli perustettu jo 1898 mutta sillä ei ollut aikaisemmin vakinaista venesatamaa eikä paviljonkia. Paviljonkia laajennettiin 1962 ja se sai silloin nykyisen ulkoasunsa. Laajennuksen suunnitteli arkkitehti Jaakko Tähtinen.
Näsijärven Purjehdusseuran vuookrasopimus päättyi 1974 kun purjehdustoiminta kävi mahdottomaksi saarelta käsin Paasikiventien sillan rakentamisen takia. Seura myi paviljonkirakennuksen Tampereen kaupungille ja rakensi uuden paviljongin ja venesataman Lentävänniemen Jänissaareen. Vuonna 1966 perustettu Tampereen Navigaatioseura vuokrasi 1976 saaren rakennuksineen Tampereen kaupungilta ja aloitti saaristolaivuri- ja rannikkolaivurikurssien pitämisen Pajasaaressa. Saaressa on myös seuran koulutusaluksen kotisatama. Pajasaaren rakennukset yhdistettiin vesi- ja viemäriverkostoon vasta vuonna 2008. Saarelle johtaa kävelysilta Tammerkosken länsirannalta.
Tansu Çiller
Tansu Çiller (s. 1946) on turkkilainen poliitikko ja taloustieteilijä, joka toimi Turkin pääministerinä vuosina 1993–1996.
Çiller syntyi varakkaaseen perheeseen Istanbulissa, ja valmistui Bosporin yliopistosta ekonomiksi. Hän jatkoi opintojaan Yhdysvalloissa. Hän palasi Turkkiin opettamaan ja sai nimityksen professoriksi 36-vuotiaana, aikansa nuorimpana Turkissa. Hän ansaitsi miljoonia yhdessä aviomiehensä kanssa kiinteistökaupoilla.
Çiller liittyi hallitsevaan Oikea tie -puolueeseen vuonna 1990. Hänet valittiin parlamenttiin ja nimitettiin valtiovarainministeriksi Süleyman Demirelin hallitukseen seuraavana vuonna. Vuonna 1993 hänet valittiin Demirelin seuraajaksi pääministeriksi. Hän oli ensimmäinen nainen Turkin pääministerinä.
Çillerin pääministerikaudella maassa oli paineita valtion kulujen säästämiseksi. Kurdien levottomuudet maan lounaisosassa lisääntyivät. Vuoden 1995 parlamenttivaaleissa Necmettin Erbakanin islamistipuolue voitti. Çiller haki yhteistyötä pitääkseen islamistit pois vallasta. Seuraavina vuosina maata hallitsi sarja heikkoja koalitiohallituksia.
Vuonna 1996 Çilleriä syytettiin korruptiosta ja taloudellisista väärinkäytöksistä valtionyhtiöiden yksityistämisen yhteydessä. Hän leimasi syytökset poliittiseksi ajojahdiksi. Oikeuden päätöksellä hänet vapautettiin syytteistä vuonna 1998.
Çiller valittiin puolueensa johtoon vielä 1999, mutta vuoden 2002 huonosti menneiden parlamenttivaalien jälkeen hän luopui vallasta.
Kaija Ward
Kaija Ward (s. ) on suomalainen ekonomi ja kauppaneuvos.
Hän jatkoi vanhempiensa Saimi ja Veikko Heinosen Lahteen vuonna 1945 perustaman kangaskaupan alalla. Ward toimi apuna vanhempiensa kangasliikkeissä jo pienenä. Hän lähti kuitenkin ensin opiskelemaan kieliä, mutta siirtyi sitten kauppatieteiden pariin ja valmistui ekonomiksi kauppakorkeakoulusta 1971. Hänet nimitettiin vanhempiensa tuolloin nimellä "Sekunda ja Pala Ky" toimineen kangaskauppaketjun apulaisjohtajaksi. Yhdessä miehensä Carl-Johan Wardin kanssa he kasvattivat yritystä merkittävästi ja laajensivat valikoimaa eurooppalaisiin kankaisiin ja laadukkaisiin vaatetuskankaisiin seuraavan vuosikymmenen aikana. Yrityksen nimeksi vaihdettiin "Superkangas".
Uutena liikekonseptina Ward perusti nykyisin Orimattilan Pennalassa päätonttoriaan pitävän, noin 400 henkeä työllistävän Eurokangas-yrityksen. Sen ensimmäiset, suuret ja avarat, mutta asiakkailleen myös palvelua tarjoavat kangasmyymälät aukesivat vuonna 1991 Lahteen ja Turkuun. Kaija Ward osti Sekunda ja Pala Ky:n, joka fuusioitiin Eurokangas Oy:öön. Eurokangas laajeni täyden palvelun "kangastavarataloksi". Hän toimi jonkin aikaa myös enkelisijoittajana ja esiintyi Leijonan kita -televisiosarjassa.
Vuonna 1980 perustettua perheyritystä johtaa nykyisin jo seuraava sukupolvi; vuonna 2018 Eurokangas-konsernin toimitusjohtajana oli hänen poikansa Daniel Ward.
Kaija Ward on saanut monia tunnustuksia, kuten Lahden vuoden yrittäjä (yhdessä miehensä kanssa) 1996, Euroopan menestynein naisyrittäjä (kahdesti), Vuoden lahtelainen 2008. Vuonna 2006 presidentti Halonen myönsi hänelle kauppaneuvoksen arvonimen.
Buick Rainier
Buick Rainier on keskikokoinen katumaasturi, jota General Motors valmisti Buick-brändin alla heinäkuusta 2003 kesäkuuhun 2007. Autoa koottiin Moraine Assembly -tehtaalla, Morainessa, Ohion osavaltiossa, Yhdysvalloissa.
Bio Luvil
Bio Luvil on Unileverin vuodesta 1966 markkinoima entsyymipitoinen pyykinpesuaineiden tuotemerkki, joka pitää sisällään sekä nestemäisiä että jauhemaisia pesuaineita. Tuoteperheen pyykinpesuaineet ovat heikosti emäksisiä pesuaineita, joiden teho perustuu pinta-aktiivisten aineiden, vettä pehmentävien aineiden ja entsyymien yhdistelmään. Bio Luvilia markkinoidaan erityisesti valkuaisainetahrojen, kuten esimerkiksi veri- ja ruokatahrojen poistamiseen vaatteista. Suomessa Bio Luvilia myy ja markkinoi Unilever Finland Oy.
Maaliskuussa 2018 tuoteperhe piti sisällään seuraavat pyykinpesuaineet;Savon Sanomat uutisoi vuonna 2013 kilpailevien pyykinpesuaineiden Bio Luvil Colorin ja Omo Colorin olevan koostumukseltaan samoja pyykinpesuaineita. Bio Luvil ja Omo ovat molemmat Unileverin omistamia tuotemerkkejä . Unilever perusteli kahden sisällöltään samanlaisen pesuaineen myyntiä kuluttajien brändiuskollisuudella. Kuluttajaviraston linjauksen mukaan kyseessä ei ole lain puitteissa kuluttajaoikeudellinen ongelma, sillä yritys ei markkinoinut kumpaakaan tuotetta toista parempana.
Gas Panic!
Gas Panic! on brittiläisen rockyhtye Oasiksen kappale, joka on kuudes raita yhtyeen neljännellä studioalbumilla "Standing on the Shoulder of Giants". Se julkaistiin promosinglenä Brasiliassa alkuvuodesta 2000. Kappaletta ei julkaistu muualla singlenä, eikä se saanut listasijoituksia, mutta se on yksi suosituimpia ja arvostetuimpia kappaleita etenkin yhtyeen fanien keskuudessa.
”Gas Panic!” kuului Oasiksen soittolistaan "Standing on the Shoulder of Giants Tour" -kiertueella, ja sitä soitettiin myös joitakin kertoja vuoden 2002 "Heathen Chemistry Tour" -kiertueella. ”Gas Panic!” sisältyi Familiar to Millions -livealbumille, ja lisäksi kappaleen demoversio oli ”Who Feels Love?” -singlen B-puolena.
Trångsundin rautatieasema
Trångsundin rautatieasema on Tukholman paikallisjunaverkostoon kuuluva asema. Trångsundin asema sijaitsee Huddingen kunnassa. Asema kuuluu linjaan 35, joka kulkee välillä Nynäshamn–Bålsta. Trångsundin asemaa ennen on Farsta Strand ja sen jälkeen Skogås. Trångsundin asema sijaitsee Trångsundin kaupunginosassa, noin 15 kilometrin päästä Tukholman keskustasta. Asemasta huolehtii SL eli Storstockholms Lokaltrafik.
Anni Leppälä
Anni Leppälä (s. 1981 Helsinki) on suomalainen valokuvataiteilija. Hän oli 2010 Vuoden nuori taiteilija, ja hänen töitään on ollut kansainvälisesti esillä jo vuodesta 2006.
Leppälä opiskeli 2000–2004 valokuvailmaisua Turun taideakatemiassa. Hänen teoksensa olivat vuonna 2001 ensimmäisen kerran esillä näyttelyssä Turun Galleria Manillassa. Leppälä jatkoi opintojaan valmistuttuaan taideakatemiasta Taideteollisessa korkeakoulussa, josta hän valmistui vuonna 2011 taiteen maisteriksi.
Leppälän valokuvia on ollut kansainvälisesti esillä vuodesta 2006 saakka. Hänen töitään on ollut ryhmänäyttelyissä muun muassa Tokion valokuvataiteen museossa (2006), Wolfsburgin taidemuseossa (2009), Thyssen-Bornemisza-museossa (2011), Rencontres d’Arlesissa (2012) ja New Yorkin Scandinavia-talossa (2013).
Leppälä oli Vuoden nuori taiteilija vuonna 2010. Sen ansiosta hän sai yksityisnäyttelyn Tampereen taidemuseoon. Sen jälkeen hänellä on ollut yksityisnäyttelyitä muun muassa Bernin Gallery TH13:ssa (2011), Münchenin Barbara Gross -galleriassa (2011), Helsingin Gallery AMA:ssa (2013), Lontoon Purdy Hicks -galleriassa (2014), Pariisi Galerie les Filles du Calvairessa (2014) ja Turun taidemuseossa (2014). Syksyllä 2017 Leppälä valittiin Suomen Saksan-instituutin vierailevaksi taiteilijaksi.
Leppälän kuvat ovat usein järjestettyjä ja tilanteet sekä hahmot lavastettuja, mutta valo on aina luonnonvaloa. Hän pyrkii teoksissaan pohtimaan hetkellisyyttä, hetkestä luopumisen vaikeutta sekä faktan ja fiktion suhdetta. Leppälän kuvissa monet hänen ihmishahmoistaan ovat peittäneet kasvonsa, kääntyneet selin tai naamioituneet.
Molnbyn seisake
Molnbyn seisake on Tukholman Roslagsbananiin kuuluva junaseisake. Se sijaitsee Molnbyn kylässä Vallentunan kunnassa. Seisake on rataosuuden vähiten käytetty rautatieliikennepaikka. Sitä käyttää keskimäärin 60 ihmistä päivässä. Molnbyn seisake sijaitsee Roslagsbananin Ormstan ja Lindholmenin asemien välissä.
Seisake on avattu liikenteelle vuonna 1885. Seisakkeella on pieni odotustupa, sekä sen läheisyydessä on entinen ratavahdin asunto, joka on vuokrattu yksityiskäyttöön. Molnbyhyn on rakenteilla suuri junavarikko, jonka olisi määrä valmistua vuonna 2020.
Hamtramck (Michigan)
Hamtramck on kaupunki Waynen piirikunnassa, Michiganin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupungin väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 22 423.
Gergely Bogányi
Gergely Bogányi (s. 1974 Vác, Unkari) on unkarilainen, Suomessakin opiskellut pianisti ja flyygelinsuunnittelija.
Bogányi on konsertoinut muun muassa Lontoon filharmonisen orkesterin kanssa vuonna 2004. Marraskuussa 2010 hän esitti kahtena peräkkäisenä iltana Frédéric Chopinin koko pianotuotannon Budapestissa.
Unkarin valtio lahjoitti vuonna 2017 itsenäisen Suomen satavuotisjuhlan kunniaksi Helsingin Musiikkitaloon Bogányi-nimeä kantavan uudentyyppisen, komposiittimateriaaleja hyödyntävän flyygelin, jonka Gergely Bogányi on suunnitellut yhdessä Csaba Szászin ja Péter Üvegesin kanssa. He ovat myös perustaneet flyygeleitä rakentavan ja kehittävän yrityksen Unkariin.
Gergely Bogányin perhe muutti vuonna 1987 Unkarista Suomen Forssaan, jossa hänen vanhempansa työskentelivät musiikinopettajina. Hän opiskeli pianonsoittoa Budapestin Liszt-akatemiassa, Helsingin Sibelius-Akatemiassa ja Indianan yliopistossa Yhdysvalloissa, opettajinaan László Baranyay, György Sebök ja Matti Raekallio. Vuonna 1996 Bogányi voitti Franz Liszt -kilpailun ja sai vuonna 2004 Unkarin tärkeimpänä kulttuuripalkintona pidetyn Kossuth-palkinnon.
Myös Gergely Bogányin sisarukset ovat muusikoita: kapellimestari-sellisti Tibor Bogányi, fagotisti Bence Bogányi ja huilisti Bernadette Bogányi.
Lake Orion
Auburn Hills on kylä Oaklandin piirikunnassa, Michiganin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupungin väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 2 973.
Mesut Yılmaz
Mesut Yılmaz (s. 6. marraskuuta 1947) on turkkilainen poliitikko. Hän on toiminut maansa pääministerinä kolmeen otteeseen, vuosina 1991 ja 1996 muutamien kuukausien ajan, ja sitten 1997–1999. Hän hallitsi aikana jolloin millään puolueella ei ollut enemmistöä parlamentissa, ja johtoasema vaihteli erilaisten koalitioiden välillä. Keskeinen kysymys oli islamismin asema. Yılmaz edustaa sekulaarista demokraattipuoluetta.
Hulluuden syövereissä
Hulluuden syövereissä (engl. "In the Mouth of Madness") on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen psykologinen kauhuelokuva. Se perustuu löyhästi H. P. Lovecraftin kirjoittamiin novelleihin. Elokuvan on ohjannut John Carpenter ja käsikirjoittanut Michael De Luca. Pääosissa esiintyvät Sam Neill, Julie Carmen, Jürgen Prochnow, David Warner ja Charlton Heston.
Suosittu kauhukirjailija ja kustantamonsa kassamagneetti Sutter Cane (Jürgen Prochnow) katoaa, ja vakuutustarkastaja John Trent (Sam Neill) palkataan selvittämään tapausta. Yhdessä kustannustoimittaja Linda Stylesin (Julie Carmen) kanssa hän päätyy Uuden-Englannin uneliaaseen pikkukylään, jota ei löydy kartalta – se on olemassa vain Sutter Canen romaaneissa, joiden maailmasta on kaikessa mielipuolisuudessaan tulossa todellisuutta.
Elokuva on eräänlainen tribuutti kauhukirjailija H. P. Lovecraftille, sillä siinä on monia viittauksia hänen töihinsä, esim. pienoisromaaniin "At the Mountains of Madness" (suom. "Hulluuden vuorilla"). Elokuvan kauhukirjailijan Sutter Canen teoksilla on samankaltaisia nimiä kuin Lovecraftin teoksilla, esim. "The Whisperer of the Dark" (Lovecraft: The Whisperer in Darkness, suom. "Kuiskaus pimeässä"), "The Thing in the Basement" (Lovecraft: The Thing on the Doorstep, suom. "Olio kynnyksellä"), "Haunter out of Time" (Lovecraft: The Haunter of the Dark/The Shadow Out of Time, suom. "Vainooja pimeydestä" ja "Varjo menneisyydestä"). Elokuvan Lovecraft-vaikutteet ovat ilmeisiä.
Elokuvassa on viittauksia myös kauhukirjailija Stephen Kingiin, jonka teokset sijoittuvat Sutter Canen kirjojen tavoin Uuden-Englannin maisemiin. Elokuvassa todetaan, että Sutter Cane myy enemmän kuin Stephen King.
Ormstan rautatieasema
Ormstan rautatieasema on Tukholman Roslagsbananiin kuuluva rautatieasema. Asema sijaitsee Vallentunassa lähellä kunnan keskustaa. Asemaa ylläpitää SL eli Storstockholms lokaltrafik. Ormstan edeltävä asema on Vallentuna ja Ormstan jälkeinen asema on Molnbyn seisake. Ormstan asema kuuluu linjaan 27, joka liikennöi Tukholman ja Kårstan välillä.
Kårstan rautatieasema
Kårstan asema on Tukholman Roslagsbananiin kuuluva asema. Kårstan asema on linjan 27 päätepysäkki. Asema sijaitsee 40 kilometrin päästä Tukholmasta, Kårstan taajamassa Vallentunan kunnassa. Asemaa käyttää keskimäärin noin 250 ihmistä päivässä. Kårstaan liikennöi juna tunnin välein.
Asema on avattu henkilöliikenteelle yhtäaikaa koko Roslagsbananin kanssa vuonna 1885. Kårstasta pääsi eteenpäin Rimboon saakka aina vuoteen 1980 asti, jolloin rataosuus sinne suljettiin. Kårstan asemarakennus on sittemmin jäänyt tarpeettomaksi ja sitä hallinnoiva Stockholms Lokaltrafik on vuokrannut sen eteenpäin.
Maire Suominen
Maire Suominen () oli suomalainen tekstiilialan yrittäjä ja toimitusjohtaja. Hän perusti muun muassa perheyrityksenä Varsinais-Suomessa toimineen vaatetustehdas Kaunotar-Tuote Oy:n (1962–1990) ja toimi sen toimitusjohtajana miehensä menehtymisen jälkeen (1967–1990). Hänelle myönnettiin kauppaneuvoksen arvonimi vuonna 1987.
Ekskogenin rautatieasema
Ekskogenin asema on Tukholman Roslagsbananiin kuuluva asema, joka sijaitsee Ekskogenin taajamassa 38 kilometrin päästä Tukholmasta, Vallentunan kunnassa. Ekskogen on linjan 27 toiseksi viimeinen asema jonka jälkeen tulee Kårsta. Ekskogenin asemaa käyttää keskimäärin 200 ihmistä päivässä. Asemasta pitää huolta SL eli Storstockholms lokaltrafik.
Mae Jemison
Mae Carol Jemison (s. 17. lokakuuta 1956) on yhdysvaltalainen astronautti, joka on opiskellut sekä tekniikkaa että lääketiedettä. Hän väitteli lääketieteestä vuonna 1981 Cornellin yliopistossa. Vuosina 1983–1985 hän toimi rauhanturvajoukkojen lääkärinä Sierra Leonessa ja Liberiassa.
Jemison valittiin NASAn astronauttiohjelmaan vuonna 1987. Hän toimi tiedeasiantuntijana Japanin ja Yhdusvaltojen yhteisellä missiolla STS-47 vuonna 1992. Jemison erosi NASAsta vuonna 1993.
Vuonna 1994 hän perusti nuorten kansainvälisen tiedeleirin "The Earth We Share". Hän opetti luonnontieteitä Dartmouth Collegessa vuosina 1995–2002, ja sai professuurin Cornellin yliopistosta.
Vääräjärvet (Tampere)
Vääräjärvet on Pirkanmaalla Tampereella Kolunkylän kylän lähellä sijaitsevat kolme järveä, joyka kuuluvat Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,6 metriä mpy.
Valkeajärvi (Tampere, Kämmenniemi)
Valkeajärvi on Pirkanmaalla Tampereella Kämmenniemen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,4 metriä mpy.
Taulajärvi (Tampere)
Taulajärvi on Pirkanmaalla Tampereella Teiskon kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 50 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,7 metriä mpy.
Veittijärvi (Ylöjärvi)
Veittijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä taajaman lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 39 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vahantajoen valuma-alueeseen (35.314) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä mpy.
Löytänänjärvi (Tampere)
Löytänänjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Yrjölänkylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 148 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Löytänänjärven valuma-alueeseen (35.316) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,6 metriä mpy.
Ala-Pirttijärvi (Tampere)
Ala-Pirttijärvi on Pirkanmaalla Tampereen Velaatassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 54 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Löytänänjärven valuma-alueeseen (35.316) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,1 metriä mpy.
Vaavunjärvi
Vaavunjärvi on Pirkanmaalla Tampereella ja Orivedellä Viitapohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 112 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 8,6 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vaavunjoen valuma-alueeseen (35.317) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,5 metriä mpy.
Paalijärvi (Tampere)
Paalijärvi tai joskus myös Paalijärvi–Matalajärvi , on Pirkanmaalla Kangasalla ja OrivedelläViitapohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 177 hehtaaria eli 1,8 neliökilometriä ja se on 3,5 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 10 saarta. Sen rantaviivan pituus on 15,5 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vaavunjoen valuma-alueeseen (35.317) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,5 metriä mpy.
Pitkäjärvi (Tampere, Sorila)
Pitkäjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Sorilan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 43 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Sorilanjoen valuma-alueeseen (35.319) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,2 metriä mpy.
Iso Päiväjärvi
Iso Päiväjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Kolunkylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 54 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 9 saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,3 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Sorilanjoen valuma-alueeseen (35.319) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,2 metriä mpy.
Lehriönjärvi
Lehriönjärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Pöllöperän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 57 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Jäminginselän–Ruhalanselän alueeseen (35.322) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96 metriä mpy.
Nenos-Kierinka
Nenos-Kierinka on Pirkanmaalla Ruovedellä Pihlajalahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 49 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (Kokemäenjoen vesistö) Näsijärven–Ruoveden alueella (35.3) Paloveden alueeseen (35.32), jonka Nenos-Kieringan valuma-alueeseen (35.323) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,1 metriä mpy.
Vaskunjärvi
Vaskunjärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Jäminkipohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.326) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,4 metriä mpy.
Isojärvi (Ruovesi)
Isojärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Jäminkipohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 76 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Isojärven valuma-alueeseen (35.327) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,5 metriä mpy.
Rikalanjärvi (Ruovesi)
Rikalanjärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Murolen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 52 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Rikalanjärven–Jouttenuksen valuma-alueeseen (35.329) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,7 metriä mpy.
Jouttenus
Jouttenus on Pirkanmaalla Ruovedellä Murolen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 127 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,7 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Rikalanjärven–Jouttenuksen valuma-alueeseen (35.329) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,2 metriä mpy.
Kasilanjärvi
Kasilanjärvi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Koivujärven kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 45 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Paloselän alueeseen (35.332) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,8 metriä mpy.
Mustajärvi (Ruovesi, Mustajärvi)
Mustajärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Mustajärven kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 52 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä.Järven tilavuudeksi on saatu 1,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0013 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys on 6,0 metriä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Ruojärven valuma-alueeseen (35.334) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,7 metriä mpy.
Alainen Herajärvi
Alainen Herajärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Mustajärven kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 98 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä.Järven tilavuudeksi on saatu 4,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0040 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,1 metriä ja suurin syvyys on 14,0 metriä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Ruojärven valuma-alueeseen (35.334) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,1 metriä mpy.
Iso Kangasjärvi (Vilppula)
Iso Kangasjärvi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Vilppulan taajaman lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 43 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Ajosjärven valuma-alueeseen (35.335) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,7 metriä mpy.
Salojärvi (Mänttä-Vilppula)
Salojärvi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Suluslahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 91 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,8 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Salojärven valuma-alueeseen (35.337) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,3 metriä mpy.
Hietanen (Ruovesi)
Hietanen on Pirkanmaalla Ruovedellä Ylä-Väärin kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 58 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,7 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Tuhrusojan valuma-alueeseen (35.338) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,2 metriä mpy.
Vartenjärvi
Vartenjärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Väärinmajan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Enonjoen valuma-alueeseen (35.339) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,6 metriä mpy.
Seppälänjärvi (Ruovesi)
Seppälänjärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Ylä-Väärin kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 119 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Enonjoen valuma-alueeseen (35.339) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,1 metriä mpy.
Väärinjärvi
Väärinjärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Hyyrylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 184 hehtaaria eli 1,8 neliökilometriä ja se on 4,4 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 5,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0053 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 10,2 metriä. Siinä on laskettu olevan 11 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 1 hehtaaria, mikä on noin 0,5 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 10 yli aarin ja loput 1 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 18,9 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Enonjoen valuma-alueeseen (35.339) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,6 metriä mpy.
Toivionjärvi (Ruovesi)
Toivionjärvi Mäkelänjärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Hyyrylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 54 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Enonjoen valuma-alueeseen (35.339) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,4 metriä mpy.
Pitkäjärvi (Ylöjärvi, Poikelus)
Pitkäjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Poikeluksen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 3,6 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,6 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen alaosan alueeseen (35.342) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy.
Parkusjärvi (Ylöjärvi)
Parkusjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Poikeluksen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen alaosan alueeseen (35.342) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,2 metriä mpy.
Petäjäjärvi (Ylöjärvi, Poikelus)
Petäjäjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä ja Ikaallisissa Poikeluksen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen alaosan alueeseen (35.342) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,8 metriä mpy.
Pitkäjärvi (Ikaalinen, Juhtimäki, läntinen)
Pitkäjärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Juhtimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen yläosan valuma-alueeseen (35.343) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,4 metriä mpy.
Iso-Saares
Iso-Saares on Pirkanmaalla Ikaalisissa Juhtimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen yläosan valuma-alueeseen (35.343) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,6 metriä mpy.
Takajärvi (Ikaalinen)
Takajärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Juhtimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 43 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen yläosan valuma-alueeseen (35.343) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 152,9 metriä mpy.
Pitkäjärvi (Kuru, Vehmaanperä)
Pitkäjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kallion kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Työtönjoen–Pitkäjärven alueeseen (35.352) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,4 metriä mpy.
Kalliojärvi (Kuru, Kallio)
Kalliojärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kallion kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Kalliojärven alueeseen (35.353) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,5 metriä mpy.
Riuttajärvi (Ylöjärvi)
Riuttajärvi , tai myös Riuttujärvi , on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Riuttasten kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 73 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Riuttasjoen alueeseen (35.354) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 159,8 metriä mpy.
Tenhusjärvi
Tenhusjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Vehmaanperän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Torttiojan valuma-alueeseen (35.356) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,5 metriä mpy.
Luomajärvi (Kuru, Luode)
Luomajärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Luoteen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Torttiojan valuma-alueeseen (35.356) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 162 metriä mpy.
Puntasjärvi
Puntasjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Anttilanperän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 57 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Puntasojan valuma-alueeseen (35.358) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 184,6 metriä mpy.
Iso Särkijärvi (Kuru)
Iso Särkijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kurun kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 77 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Iso Särkijärven valuma-alueeseen (35.359) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,1 metriä mpy.
Mustajärvi (Ruovesi, Rontonmaa)
Mustajärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Rontonmaan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 34 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,0 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Mustajoen valuma-alueeseen (35.365) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,8 metriä mpy.
Niemijärvi (Ruovesi)
Niemijärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Helvetinjärven kansallispuistossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Niemijärven valuma-alueeseen (35.366) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,5 metriä mpy.
Salmijärvi (Ruovesi, Helvetinjärvi)
Salmijärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Helvetinjärven kansallispuistossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.367) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 164,1 metriä mpy.
Iso Saarijärvi (Ruovesi)
Iso Saarijärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Helvetinjärven kansallispuistossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 67 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 8 saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.367) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 168,1 metriä mpy.
Iso Kalliojärvi (Ylöjärvi)
Iso Kalliojärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Pyydysmäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Kalliojärvien valuma-alueeseen (35.369) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,1 metriä mpy.
Koukkujärvi (Vilppula)
Koukkujärvi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Hokkaskylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 34 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Elänteen valuma-alueella (35.37), jonka Kurkijärven alueeseen (35.372) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,3 metriä mpy.