hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Tummatulikukka
Tummatulikukka ("Verbascum nigrum") on kaksi- tai monivuotinen pystykasvuinen ruohokasvi.
Tummatulikukka kasvaa 50–100 senttimetriä korkeaksi. Varsi on tummanvihreä ja harvakarvainen. Lehdet ovat ehyitä, aluslehdet ruusukkeena, varsilehdet kierteisesti. Aluslehtien lapa on herttatyvinen, hammaslaitainen ja varsilehdet johteettomia, lapa puikea. Kukinto on pitkä kerrannaiskukinto, tavallisesti haaraton. Verhiö 5-liuskainen, säteittäinen. Teriö ratasmainen, melkein säteittäinen, lyhyttorvinen, 18–25 millimetriä leveä, keltainen, harvoin valkoinen. Hetiö 5-lehtinen, säteittäinen tai vastakohtainen, palhot sinipunakarvaisia. Hedelmä on laitaluomainen, monisiemeninen kota. Tummatulikukka kukkii Suomessa heinä–syyskuussa. Laji voi risteytyä ukontulikukan ja purppuratulikukan kanssa. Risteymä ukontulikukan kanssa ("Verbascum" × "semialbum") on melko yleinen.
Tummatulikukka kasvaa Suomessa niityillä, töyräillä ja kalliomäillä vanhan asutuksen piirissä.
Anne-Mari Lehtiö
Anne-Mari Birgitta Lehtiö (s. 6. syyskuuta 1995 Helsinki) on suomalainen pituushyppääjä. Hän edustaa Kenttäurheilijat-58:aa ja hänen valmentajanaan toimii Pekka Nurmi.
Kalevan kisoista Lehtiö on saavuttanut pituushypyn hopeaa vuonna 2017. Lisäksi hän on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista pituushypyn kultaa vuonna 2018 ja hopeaa vuonna 2017. Ennätyksikseen Lehtiö hypännyt ulkona tuloksen 6,35 metriä (2017) ja hallissa 6,16 metriä (2018).
Sanganebin kansallispuisto
Sanganebin kansallispuisto on merellinen luonnonsuojelualue Sudanissa. Se koostuu yksittäisestä koralliriutasta ja sen ainoasta atollista Punaisessameressä, noin 25 km Sudanin rannikolta. Se muodostaa yhdessä Dungonabinlahden–Mukkawarin kansallispuiston kanssa Unescon maailmanperintökohteen vuodesta 2016.
Riutta on pitkulaisen soikion muotoinen, ja sen keskellä on matala laguuni. Se on suosittu sukelluskohde. Riutalle perustettiin kansallispuisto vuonna 1990.
HMCS Magog
HMCS Magog (viirinumero K673) oli Kanadan laivaston vuonna 1944 palvelukseenotettu River-luokan fregatti toisessa maailmansodassa. Alus on ollut ainoa näin nimetty Kanadan laivastossa.
Alus tilattiin lokakuussa 1941 Canadian Vickersiltä Quebecistä ja sen köli laskettiin 16. kesäkuuta 1943. Alus laskettiin vesille 22. syyskuuta ja se otettiin palvelukseen 7. toukokuuta 1944.
"HMCS Magog" liitettiin elokuussa 1944 16. saattajaryhmään, ja se oli saattuetehtävissä Halifaxin, Sydneyn ja Gaspén alueella. Aluksen suojatessa saattuetta GONS35 siihen osui 14. lokakuuta Pointe des Montsin edustalla St. Lawrence joella Saksan laivaston sukellusveneen "U-1223":n laukaisema torpedo, jolloin kolme miestä sai surmansa ja kolme haavoittui. Aluksen perästä katkesi 60 jalan pala. "HMCS Toronto" hinasi vaurioitunutta alusta, kunnes hinaaja saapui vieden aluksen Quebec Cityyn. Alus todettiin täysin tuhoutuneeksi ja se poistettiin palveluksesta 20. joulukuuta. Hylky romutettiin vuonna 1947.
Aluksen päällikköinä palvelivat:
Parika järv
Parika järv on Virossa Põhja-Sakalan kunnassa Viljandimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi sijaitsee Parika raban kaakkoiskulmassa sen suoidensuojelualueella. Siellä sijaitsee neljä muutakin järveä, jotka saatetaan merkitä kuuluvaksi Parika järveen tai sitten mainitaan, että järvi on jakautunut osiin. Tähän viittaa eri arviot järven pinta-alasta, jotka vaihtelevat suuresti arvojen 55–120 hehtaarin välillä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin metri ja sen suurin syvyys on 3,2 metriä. Matalan järven laajuus riippuu suuresti sen vesitilanteesta. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00063 km³ eli 0,63 miljoonaa m³ . Sen pinta-ala on yleensä noin 63 hehtaaria ja se on keskimäärin 2,6 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järven valuma-alueen laajuus on 11,6 km² ja se saa pääosan vedestänsä suoalueelta. Sen laskuoja on Adula oja, jota kutsutaan myös nimellä Piduli oja. Se yhtyy muutaman kilometrin jälkeen Tänassilma jõgeen, joka laskee Võrtsjärveen Oiun kylässä. Järven rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä. Järven itäpuolella sijaitsee Parikan kylä ja sen kaakkoispuolelta kulkee Viljandista alkava ja Kolga-Jaanin kautta kulkeva maantie 51.
Dungonabinlahden–Mukkawarin kansallispuisto
Dungonabinlahden–Mukkawarin kansallispuisto on merellinen luonnonsuojelualue Sudanissa. Se sijaitsee noin 125 km Port Sudanista pohjoiseen. Puisto koostuu monimuotoisista elinympäristöistä, joihin kuuluu koralliriuttoja, mangroveita, meriruohoniittyjä, hiekkarantoja ja pikku saaria. Niissä elää merilintuja, merinisäkkäitä, kaloja, haita, kilpikonnia ja rauskuja. Dungonabinlahden dugongipopulaatio on maailmanlaajuisesti merkittävä. Puisto muodostaa yhdessä Sanganebin kansallispuiston kanssa Unescon maailmanperintökohteen vuodesta 2016.
Kirikumäe järv
Kirikumäe järv (myös "Misso Kergomäe järv, Kerkomä järv") on Virossa Võrun kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi sijaitsee suoalueen koillispuolella, mutta sen koillisranta on peltomaata. Sen pinta-ala on 62 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä. Järvi on asumaton, vaikka sen lähettyvillä kauempana rannasta on haja-asutusta. Sen koillispuolelta kulkee Vana Vatseliinan ja Käänun välinen maantie, josta on tienhaara yleiselle uimarannalle. Järvenpohja on hiekkaa tai mutaa. Järven rantoja kiertää patikkareitti, jonka varrella itärannalla sijaitsee leiriytymispaikka nimeltään Kirikumäe metsaonn. Järven pohjoispuolella sijaitsee Kirikumäe matkamaja.
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 185,0 m mpy. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys 3,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0017 km³ eli 1,7  miljoonaa m³ . Järven valuma-alueen laajuus on 6,2  km² ja sen laskujoki on Pedetsi jõgi. Järven ympäristössä sijaitsee useita suolampia. Niitä ovat esimerkiksi Pundsu järv, Kõrbjärv, Linajärv, Mudajärv ja Pedejä järv. Pundsu-, Kõrb- ja Linajärvestä laskee ojat Kirikumäe järveen. Järvi ja sen lähitienoo kuuluu Kirikumäen suojelualueeseen.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().
Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on pienet humuspitoisuudet (, SD).
Naale laht
Naale laht (myös "Naelelaht, Naelalaht") on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla Tagamõisan niemimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Saaria on vain kaksi, joista suuremman saaren pinta-ala on 0,06 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 2,1  km² eikä siihen laske pitkiä ojia.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00022 km³ eli 0,22 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja järven rannat ovat autiot. Lähin maatila sijaitsee puolen kilometrin päässä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Järvi kuuluu Vilsandin kansallispuistoon, joka on Viron varhaisimpia suojelualueita.
Lüllelaht
Lüllelaht on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla Papissaaren niemimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järi sijaitsee Papissaaressa noin 1,2 kilometriä Kihelkonnan taajamasta. Sen pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,18 ha. Järvellä on vajaa kilometrin pituinen järvenselkä, joka päättyy suurempaan saareen. Saaren ympärillä on salmet, joista toista kutsutaan nimellä "Vildikarahu silm". Saaren eteläpuolella aukeaa Sauelaht, joka on myös yhteydessä Itämereen Kihelkonnan lahteen. Järvenselän länsipuolella on vielä lähes irti kuroutunut lampi "Kärdu lõugas". Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 3,4 km².
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on metriä ja suurin syvyys 0,6 metriä. Järven rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä ja se on autio. pari sataa metriä koilliseen sijaitsee muutama maatila.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Killatu järv
Killatu järv (myös "Kiljatu järv, Kilatu järv, Kiljatu Suurjärv") on Virossa Kihelkonnan maalaiskunnassa Saarenmaalla Tagamõisan niemimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,19 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 4,0 m mpy. Järveen laskee yhdysoja Ooklema järvestä, johon puolestaan laskee Killatu jõgi. Se kokoaa suuren peltoalueen kuivatusvedet, mutta se alkaa suoalueelta. Joen ja samalla järven valuma-alueen laajuus on 11,8 km². Järven laskujoki on alle kilometrin mittainen Killatu jõgi (nimeltään myös Kiljatu oja). Järven suurin syvyys noin metrin. Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja se on autio. Lähin maatalo sijaitsee laskujoen rannalla.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Sarapiku järv
Sarapiku järv (myös "Kogrilaht, Suur Kogralaht") on Virossa Kihelkonnan maalaiskunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 39 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvi sijaitsee alle kilometrin päässä meren rannasta. Sen lounaispää on leveä, mutta siitä työntyy loilliseen kapea ja 900 metriä pitkä lahti. Lahden nimi on Ligeauk. Järven ympäristö on täynnäö muinaisia rantapenkereitä. Muutama rantapenkere sijaitsee myös järvessä. Järvessä on 16 saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Ainakin osa saarista on muinaisia rantapenkereitä. Suurin saari on nimeltään Jõgendevahe, joka on 550 metriä pitkä ja vain 30 metriä leveä. Järven valuma-alueen laajuus on 3,4 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin metri ja sen suurin syvyys on kaksi metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 4,0 metriä mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00039 kuutiokilometriä eli 0,39 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 7,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi taloa, joille johtaa tiet Tagamõisan kylästä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Põdragu järv
Põdragu järv (myös "Suur Pedre järv") on Virossa Kihelkonnan maalaiskunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 39 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,77 hehtaaria. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 7,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 12 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 1,0 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00019 kuutiokilometriä eli 0,19 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Karjatse meri
Karjatse meri (myös "Karjatsimeri, Karjase järv"; ) on Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. 
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 3,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 850 neliökilometriä ja sen suurin tulo-oja on Nurme kraavi. Sille ei ole piirretty karttoihin selvää laskuojaa mereen. Järven pohjoispuolella sijaitsee Möldri meri ja sen itärannan tuntumassa on vielä pieni lampi.
Järven suurin syvyys on noin metrin. Järven rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ruovikkoa.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Korijärv
Korijärv eli myös Koosa järv on Virossa Tõllisten maalaiskunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järven koillis- ja pohjoisrannat ovat Korijärven kylän peltomaita ja muualla ne ovat metsämaata. Sen kaakkoispäässä kulkee tie, jonka pohja on pengerpato. Sen taakse jää tekoallas Järvots ja siihen laskevat kaksi tekoallasta Verevä tiik ja Jaagusuu lomp. Korijärven laskuoja Tiigu oja lähtee järven länsipäästä ja se virtaa tekoaltaa Tirgu järven läpi. Tirgu oja yhtyy Väige Emajõgeen neljän kilometrin päässä. Järven valuma-alueen laajuus on 8,6 neliökilometriä.
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 50,0 m mpy. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys 5,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 kuutiokilometriä eli 1,3 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.
Litutilli
Litutilli eli rohtolitutilli ("Descurainia sophia") on ristikukkaiskasveihin kuuluva yksivuotinen ruohovartinen kasvi.
Litutilli kasvaa 30–60 senttimetriä korkeaksi. Varsi on hoikka, mutta usein vankkahaarainen. Lehdet ovat 2–3 kertaa pariosaisia, liuskat usein jokseenkin tasasoukkia, 0,5–1 millimetriä leveitä. Kukissa on noin kaksi millimetriä pitkät kapeat, vaaleankeltaiset terälehdet. Hedelmistö pitkä, ohuet lituperät tavallisesti 5–10 mm. Lidut ovat siirottavia, tavallisesti 1,5–2 cm, alle 1 mm paksuja, siemeniä myötäillen helminauhamaisia. Litutilli kukkii Suomessa heinä–elokuussa.
Litutilli kasvaa Suomessa pihoilla, seinustoilla, karjapihoilla, katuvierillä ja joutomailla vanhoissa kylissä ja kaupungeissa sekä myös tulokkaana ratapihoilla ja satamissa. Laji on Etelä- ja Keski-Suomessa muinaistulokas.
Ahijärv
Ahijärv on Virossa Kastren kunnassa Tartumaalla sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee Jõmmsoon eteläreunalla, ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Se on 1,0 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,0 m mpy. Se on yhteydessä Ahja jõgeen, joka virtaa sen lounaiskulman ohitse yhteydessä järveen. Ahijärviin on johdettu kymmenen suo-ojaa, joista suurin on Ahijärve oja. Järven valuma-alueen laajuus on 48,3 neliökilometriä.
Järvi on luodattu, ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 2,0 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00050 kuutiokilometriä eli 0,50 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä, ja sen rannat ovat pääasiassa suota. Järven lähellä sijaitsee yksi maatila, mutta se rannat ovat autiot.
Ahijärv on Vesipolitiikan puitedirektiivin () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että eutrofiseksi järveksi (, PE). Silloin veden kalkkipitoisuus on vähäinen, mutta ravinnepitoisuudet korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Veskilais
Veskilais on Virossa Hiidenmaalla Hiidenmaan kunnassa Laukan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 33 hehtaaria. Saaria on yksi, ja sen pinta-ala on 1,35 hehtaaria. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 metriä meren pinnan yläpuolella. Sen lasku-uoma on Armioja, joka laskee Tammelaisin, Köönaaukin ja Kirikulahden kautta Itämereen. Järveen laskevat Armijõgi, Jaanigu kraavi ja pieniä ojia. Järven valuma-alueen laajuus on 40 neliökilometriä.
Järven suurin syvyys on noin metri. Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja sen rannat ovat ruovikkoa ja matalaa metsämaastoa. Sen pohjoispäässä sijaitsee kaksi kiinteistöä, joille tulee tie Kärdlasta tulevalta tieltä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistavat. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Bodøn lento-onnettomuus 1974
Bodøn lento-onnettomuus tapahtui 24. kesäkuuta 1974, kun suomalaisia saamelaisvaltuuskunnan jäseniä kuljettanut yksimoottorinen Beechcraft V35A Bonanza-pienkone (rekisteritunnus OH-BBD) katosi Norjan rannikolla Bodøn edustalla. Onnettomuudessa menehtyivät koneen 20-vuotias lentäjä ja viisi matkustajaa. Etsinnöistä huolimatta koneen hylkyä ei löydetty ja sen arveltiin syöksyneen mereen. Matkustajina olleet saamelaispoliitikot olivat menossa Trondheimissa pidettyyn kokoukseen. Kuolleiden joukossa oli muun muassa saamelaisvaltuuskunnan ensimmäinen puheenjohtaja Reidar Suomenrinne.
Kone on lähtenyt puolenpäivän aikaan Rovaniemeltä ja tehnyt välilaskut Ivaloon ja Norjan Altaan. Kone katosi illalla vähän ennen kahdeksaa huonossa säässä ollessaan valmistautumassa laskeutumaan Bodön lentokentälle polttoainetäydennystä varten. Onnettomuutta selvittäneen tutkintatoimikunnan mukaan onnettomuus johtui turbulenssista ja lentäjän ohjausvirheestä. Onnettomuuden jälkeen esitettiin kuitenkin myös arveluita että koneen katoaminen olisi voinut liittyä alueella pidettyihin Naton harjoituksiin, sillä useat silminnäkijät havaitsivat onnettomuuden tapahtuma-aikana Pohjois-Norjan taivaalla Naton "Alloy Express" -sotaharjoitukseen osallistuneita englantilaisia Harrier-hävittäjiä.
Põldealune laht
Põldealune laht (myös "Põldalune laht") on Virossa Valjalan maalaiskunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee aivan Siiksaaren kylän eteläpuolella ja Laidevahe lahden itäpuolella. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 m mpy. ja siihen ei ole johdettu ympäristöstään ojia. Järven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 neliökilometriä. Järven 350 metriä pitkä laskuoja on johdettu Laidevahe lahden itärantaan.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00025 kuutiokilometriä eli 0,25 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja rannat kasvavat pääasiassa ruokoa. Järvi on autio ja vain sen kaakkoisosaan johtaa tie Siiksaaresta.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Aardla järv
Aardla järv (myös "Ardla järv") on Virossa Kambjan ja Kastren kuntien rajalla Tarton kaupungin eteläpuolella Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Konsu soolla Porijõen vieressä. Suoalue on voimakkaasti ojitettu ruudukon muodostavalla kanavaverkolla. Järven kaakkoisrantaan laskee vielä luontaiseksi tunnistettava Aardla jõgi. Vesi jaktkaa matkaansa järvestä suon kanavia pitkin Porijõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 285 neliökilometriä ja sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,0 m mpy.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin 2 metriä ja suurin syvyys noin 4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00061 kuutiokilometriä eli 0,61 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja sen rannat kasvavat pääasiassa ruokoa. Järvi on autio eikä sinne joha tietä.
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Arojärv
Arojärv (myös "Arujärv" tai "Rasina Arujärv") on Virossa Põlvan kunnassa Põlvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Rasinan kylän koillispuolella. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 37,0 m mpy. Sen tulo-ojana ja samalla laskuojana toimii Savimäe oja, joka yhtyy Lutsu jõgeen Rasinan kylässä. Järvellä on viisi muutakin pientä tulo-ojaa. Sen valuma-alueen laajuus on 24,3 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00048 kuutiokilometriä eli 0,48 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja rannat ovat kaikki metsämaata. Kauempana rannasta päättyy kuitenkin monet pellot, joiden yhteydessä on haja-asutusta. Järvi itse on kuitenkin autio.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Nižni Novgorodin stadion
Nižni Novgorodin stadion on vuonna 2018 valmistunut jalkapallostadion Nižni Novgorodin kaupungissa. Sen kapasiteetti on 44 899. Stadion oli yksi jalkapallon MM-kilpailujen 2018 pelipaikoista.
Kavadi järv
Kavadi järv (myös "Saaluse järv, Kõverjärv") on Virossa Rõugen kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 29 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Sitä ympäröi korkeita mäkiä, joista korkein Andsumägi kohoaa 35 metriä järven vedenpinnan yläpuolelle. Järvellä on lounaaseen työntyvä 600 metriä pitkä lahti jää Järvsaaren niemen taakse ja muutenkin järvi on saarista sokkeloinen. Saaria on neljä ja niiden yhteinen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Suurin saari on Vabrigusaar, jolle on tieyhteys. Sen länsipulella on Hõdsosaar, Väike Hõdsosaar ja Lehesaar. Kolme jälkimmäistä ovat soistuneita ja matalia saaria. Vabrigusaarella on kaksi rakennusta.
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 212,0 m mpy. Järven läpi virtaa Iskna jõgi, joka tulee Vaskna järveltä, ja se jatkaa matkaansa Noodasjärveen. Järveen laskee kolme muuta ojaa, mutta viereinen Alajärv laskuoja ei kuulu niihin. Järven valuma-alueen laajuus on 11 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys 8,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000959 kuutiokilometriä eli 0,959 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja puoliksi peltomaata. Se lähiympäristössä sijaitsee kymmenen maatilaa. Järven etelärantoja seuraa Rõugen ja Vatseliinan välinen maantie 132, josta haarautuu etelään ja pohjoiseen lähtevät maantiet. Järven etelärannassa on uimaranta ja koillisrannassa nuotiopaikka.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().
Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on pienet humuspitoisuudet (, SD).
Suoniemi (täsmennyssivu)
Suoniemi voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Võngjärv
Võngjärv on Virossa Kastren kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Jõmmsoon reunalla, missä se on vesiyhteydessä ohi virtaavaan Ahja jõgeen. Järveen laskee vielä neljä lyhyttä suo-ojaa. Järven valuma-alueen laajuus on Ahja jõesta johtuen 1 039,0 neliökilometriä ja sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 31,0 m mpy.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00042 kuutiokilometriä eli 0,42 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja siitä puolet on suota ja loput metsämaata. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.
Taugabe järv
Taugabe järv (myös "Taugepää järv, Taugepää soo, Tohku järv") on Virossa Kihelkonnan maalaiskunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 16 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvi sijaitsee Tagamõisan niemimaalla ja sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 7,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 4,9 neliökilometriä, mutta sillä ei ole merkittynä karttaan tulo- eikä laskuojia.
Järven keskisyvyys on keskimäärin vain 0,3 metriä syvä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 4,9 kuutiokilometriä eli 0,049 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa ruokamaata ja hieman metsämaata. Se on autio eikä sinne johda tietä. Lähin asutus sijaitsee Tohkun kylässä, jossa on viisi taloutta.
Tunturipitkäpalko
Tunturipitkäpalko ("Arabis alpina") on monivuotinen tunturivyöhykkeellä kasvava ristikukkaiskasvilaji. Kaukasianpitkäpalko ("Arabis alpina" ssp. "caucasica", syn. "A. caucasica") luokitellaan usein sen alalajiksi.
Tunturipitkäpalko kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi. Varret ovat harmaanvihreitä, karheakarvaisia, haarattomia, ne kasvavat löyhistä ruusukemättäistä. Lehdet ovat leveähköjä, iso- ja terävähampaisia. Aluslehdet ovat ruodillisia, varsilehdet ovat ruodittomia, sepiviä. Kukinto on tukilehdetön terttu. Kukat ovat kaksineuvoisia, verho- ja terälehtiä on neljä. Terälehdet (7–8 millimetriä) ovat melko leveitä, valkoisia, verholehtiä pidempiä. Heteitä on kuusi (neljä pitkää ja kaksi lyhyttä). Sikiäin on kaksilokeroinen, kehänpäällinen. Hedelmä on monisiemeninen litu, lidut (2–3 cm) ovat siirottavia, lituperä on noin 1 cm pitkä. Tunturipitkäpalko kukkii Suomessa heinä–elokuussa.
Tunturipitkäpalko kasvaa Suomessa kostealla soramaalla, lähdepaikoilla, kalliotörmillä, purojen ja jokien varsilla ja lumenviipymillä. Se on yleinen vain aivan Pohjois-Lapissa.
Nüpli järv
Nüpli järv (myös "Kibena 3. tiik") on Virossa Otepään maalaiskunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee kolme kilometriä Otepään taajamasta etelään ja Pühajärven itäpuolella. Järveä ympäröivät viisi mäkeä, joista Terdemägi kohoaa 50 metrin korkeuteen, Saaremägi 30 metrin ja muut parinkymmenen metrin korkeuteen. Pulen kilometrin päässä sijaitsee Väike Munamägi, jonka huipun korkeus on 207,8 metriä mpy., jolloin se kohoaa 80 metrin korkeuteen. Mäessä on laskettelurinne . Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 127,0 m mpy. Järveen laskee viisi pientä ojaa. Järven valuma-alueen laajuus on 2,2 neliökilometriä. Sen laskuoja on Nüpli oja, joka lähtee järven lounaispään lahdesta. Se laskee Pühajärven kaakkoisrantaan.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys 6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 kuutiokilometriä eli 1,3 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltomaata, jota pienet metsiköt täplittävät. Järven luoteispuolella sijaitsee pieni Nüplin kylä ja järven itäpuolelta sen ohittaa Otepäästä lähtevää Tatraan ja Sangasteen kulkeva maantie 46.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Imatu järv
Imatu järv (myös "Immatu järv") on Virossa Alutagusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Metsäjärvi sijaitsee Järvesoon pohjoislaidalla ja siihen laskee kolme kuivatusojaa. Sen valuma-alueen laajuus on vain 4,9 neliökilometriä ja vedenpinnan korkeus on keskimäärin 43,0 metriä mpy. Järven laskuoja lähtee sen itärannalta ja se yhtyy puolen kilometrin jälkeen Imatu ojaan, joka yhtyy Alajõgeen Poostikun kylässä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys 2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00048 kuutiokilometriä eli 0,48 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. Se on autio eikä sinne johda tietä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Inni järv
Inni järv (myös "Kopsujärv") on Virossa Otepään maalaiskunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järven ympäristössä on kumuilevaa maastoa. Saaria on vain yksi, joka on Kivisar ja sen pinta-ala on 4 aaria. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 140,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 1,0 neliökilometriä, koska siihen ei laske montakaan ojaa. Sen laskuoja lähtee pohjoisrannasta ja se yhtyy muutaman kilometrin jälkeen Väike Emajõgeen Sakssoon kohdalla.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys 9,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000906 kuutiokilometriä eli 0,906 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannoille on rakennettu kymmenen asuintaloa. Järven itäpuolelta sen ohittaa Otepäästä alkava ja Tatraan ja Sangasteen kulkeva maantie 46.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehemeävetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, PE). Silloin veden kalkkipitoisuus on vähäinen, mutta veden ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Ratva järv
Ratva järv on Virossa Alutagusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Metsäjärvi sijaitsee Ratvan raban koillispäässä. Sillä on yksi soistunut saari, jonka pinta-ala on 0,48 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 55,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 8,5 neliökilometriä, johon sisältyy sitä ympäröivää suota.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on metrin verran ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00025 kuutiokilometriä eli 0,25 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Järveen ei ole kartan mukaan johdettu suo-ojia eikä sillä ole laskuojaa. Se on autio eikä sinne johda tietä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.
Kaarnajärv
Kaarnajärv (myös "Kaarna järv") on Virossa Otepään maalaiskunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvi sijaitsee 1,5 kilometriä Otepäästä itään. Saaria on kaksi, joista toinen Kivisaar on pelkkä luoto ja toisen Kaarna saaren läpimitta on 120 metriä ja pinta-ala 0,9 hehtaaria. Kummatkin saaret ovat autiot. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 120,0 m mpy. Järven läpi laskee Kaarnaoja, joka lähtee järven pohjoisrannasta ja laskee heti viereiseen Lüüsjärveen ja jatkaa Otepään pohjoispuolella kohti Elva jõgea, johon se yhtyy viiden kilometrin päässä. Järven itärantaan Veskikäärin lahteen laskee Puurakese oja, joka virtaa Porisoon kautta, ja joka tuo monien lampien vedet. Samaan lahteen laskee Piikuse järven laskuoja, jonka kautta laskee monen pikkulammen vedet. Järven valuma-alueen laajuus on 10 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys 4,3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00072 kuutiokilometriä eli 0,72 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja se on peltomaiden ja niittyjen ympäröimä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.
Russ Blinco
Russell Percy Blinco (12. maaliskuuta 1906 – 28. kesäkuuta 1982 oli kanadalainen NHL:n alkuaikojen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän aloitti pelaajauransa paikallisessa Grande-Mere Maroonsissa kaudella 1928–29. Sieltä hän siirtyi seuraavaksi talveksi USAHA:n Brooklyn Crescentsin joukkueeseen New Yorkiin. 1932–33 talven hän pelasi IHL:n Windsor Bulldogsin riveissä sekä jonkin aikaa Canadian-American Hockey Leaguen Springfield Indiansin riveissä. Seuraavalla kaudella hän ehti tehdä 11 pistettä 16 ottelussa Bulldogsille ennen kuin teki NHL-sopimuksen Montreal Maroonsin joukkueeseen. Ensimmäisellä kaudellaan NHL:ssa hän saalisti 23 pistettä pelaamassaan 31 ottelussa. Kaudella 1934–35 Blinco voitti Maroonsien riveissä Stanley Cupin. 1937 hän pelasi Montreal All Starsin riveissä NHL All Stars joukkuetta vastaan Howie Morenz Memorial Gamessa. Ottelu pelattiin juuri ennen kauden 1937–38 alkua. Kaikkiaan Blinco ehti pelata viisi kautta Montrealissa ennen siirtymistään Chicago Blackhawksin riveihin. Montreal Maroons luopui Blincon lisäksi Baldy Northcottista ja Earl Robinsonista ja sai vastineeksi Chicagolta 30.000 dollaria käteistä rahaa. Kausi Chicagossa jäi Blincon uran viimeiseksi. Blinco oli myös ensimmäinen pelaaja, joka käytti pelatessaan silmälaseja.
Blinco valittiin 1934 vuoden tulokkaaksi toisena pelaajana NHL:n historiassa.
Tabina järv
Tabina järv on Virossa Võrun kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee alavassa ja tasaisessa laaksossa, jossa järveä ympäröi laaja ruovikko. Järven vesiala on pirstoutunut saarimaisten alueiden ympärille. Saarimaisia alueita on vähintään neljä ja niiden yhteinen pinta-ala on 11 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 65,0 m mpy. ja sen läpi virtaa Raagsilla oja. Se yhtyy Piusa jõgeen 2,5 kilometrin päässä. Piusa jõgi laskee Pihkva järveen.
Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ruovikkoa. Eteläranta kohoaa Tabina mäeksi Tabinan kylässä, joka sijaitsee järven eteläpuolelta ohittavan maantientien varrella. Kylän laajat pellot laskevat pohjoisrinteitä alas kylälle. Järven pohjoispuolella jyrkimmät rinteet sijaitsevat 300 metrin päässä rannasta. Siellä aukeaa laaja metsäalue. Järven rannat ovat autiot eikä sinne johda tietä.
Karula järv
Karula järv (myös "Uue-Võidu järv") on Virossa Viljandin kunnassa pari kilometriä Viljandista Viljandimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvi sijaitsee pari kilometriä Viljandin taajama-alueesta pohjoiseen. Alue järven ympäriltä on peltomaata, mutta järven rantojen rinteet ovat metsämaata tai niittyä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 70,0 m mpy. Järven läpi virtaa Uueveski oja, joka alkaa Võistre järvestä ja joka yhtyy Tänassilma jõgeen Viljandin taajama-alueen itäpuolella. Järveen laskee vain muutama lyhyt pelto-oja, mutta Uueveski oja takia sen Järven valuma-alueen laajuus on 32,2 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,8 metriä ja suurin syvyys 15 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0011 kuutiokilometriä eli 1,1 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä ja sen rannalle on rakennettu neljä asuntoa ja rineteeseen pienei asuinalue. Järven itäpuolella sijaitsee Karulan kylä ja sen länsipuolella kulkee pohjoiseen maantie 50.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Kiruvere järv
Kiruvere järv on Virossa Kosen maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvi sijaitsee aivan Paunkülan tekojärven vieressä sen pohjoispuolella. Järviä erottaa niiden välissä oleva harjujakso, joka on itä-länsi- suuntainen. Järven valuma-alueen laajuus on vain 0,5 km². Järveen on johdettu pieniä kuivatusojia ja sen laskuoja Kiuruvere oja on johdettu yhtymään Pirita jõgeen.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,4 metriä ja suurin syvyys 11 metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 67,5 m mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0011 km³ eli 1,1 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven itäpuolella on kuitenkin Kiuruveren kylä ja sen viljelymaat. Yksi taloista sijaitsee järven pohjoisrannalla.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Maalaht
Maalaht on Virossa Viinistun kylässä Kuusalussa Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvi on entinen merestä kuroutunut merenlahti, joka on eriytynyt viereisestä entisestä lahdesta Ulgulaht. Järveen on johdettu vain yksi oja ja sen laskuoja Maajooma laskee Ulgulahteen, jonka laskuoja Ulgjooma laskee Suomenlahteen. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,5 m mpy. Järven suurin syvyys on 0,5 metriä. Järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ruovikkoa ja rantaniittyä. Viereinen kylä sijaitsee järven ja Suomenlahden välisellä kannaksella.
Järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi, jos järven vedessä on korkea humuspitoisuus (, DY). Tällainen järvi sijaitsee usein suon äärellä ja järveen laskee humuspitoista suovettä, joka laskee samalla veden happamuuden alhaiselle tasolle (pH on alle 7).
Skin
Skin on Flumen toinen studioalbumi, jonka julkaisi Future Classic 26. toukokuussa 2016. Albumi sai maailmanlaajuista huomiota, Never Be Like You -singlen myötä. Albumi voitti Grammy -palkinnon vuonna 2016.
Puhatu järv
Puhatu järv (myös "Puhato järv, Suur Pühatu järv") on Virossa Puhatun kylässä Alutagusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee laajan Puhatu soon eteläosassa. Järveen ei ole johdettu tulo-ojia, mutta sen suoraksi kaivettu laskuoja laskee Korponi järven läpi Martiska järveen, josta vedet jatkavat toista ojaa myöten etelään yhtyen sitten Puhatu ojaan. Oja kuuluu Narvanjoen vesistöön, missä ojat yhtyvät ensin Poruni jõgeen, joka yhtyy Narvanjokeen. Järven valuma-alueen laajuus on 4,8 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 40,0 m mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00041 kuutiokilometriä eli 0,41 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat pelkkää suota. Järvi on autio eikä sinne johda tietä..
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Saka järv
Saka järv (myös "Sokajärv") on Virossa Kihelkonnan maalaiskunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Killatu järven eteläpuolella noin 150 metrin etäisyydellä. Järvien väliin jää kannas, jota kutsutaan nimellä Portsik. Järven itäpuolelle jää pieniä lampia, joista suurimman nimi on Pardikael. Järvessä on yli neljä saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Saaret ovat matalia ruokosaaria. Järveen ei johda tulo-ojia eikä sillä ole myöskään laskuojaa. Järven valuma-alueen laajuus on 1,4 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on metrin ja sen suurin syvyys kaksi metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 3,0 metriä mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00020 kuutiokilometriä eli 0,20 miljoonaa kuutiokilometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä, joka on autio ja tietön
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Kääriku järv
Kääriku järv (myös "Lendri järv" tai "Käärike järv") on Virossa Otepään maalaiskunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se sijaitsee Otepäästä kahdeksan kilometriä etelään. Järveen laskee vain pieniä ojia. Sen valuma-alueen laajuus on 4,8 neliökilometriä. Järven laskuoja on kartasta vaikea nimetä, sillä se vaikuttaa kulkevan osittain maan alla. Yksi luonteva reitti laskee viereiseen Tornijärveen. Järvi sisältyy Väike Emajõen valuma-alueeseen.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys 5,9 metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 127,5 metriä mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00052 kuutiokilometriä eli 0,52 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja metsää. Järven länsipuolella sijaitsee viljeltäviä peltoja sekä maatiloja. Etelärannalla on urheilukenttä sekä uimaranta laitureineen.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Päidre järv
Päidre järv (myös "Tagametsa järv") on Virossa Viljandimaalla ja Pärnumaalla Hallisten ja Pärnun kuntien välisellä rajalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 22  hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä on etelässä lahti, joka jää pitkä niemen eteläpuolelle. Sen laskee useita ympäristöön kaivettua kuivatusojaa. Järven valuma-alueen laajuus on 16,9 neliökilometriä. Järven läpi virtaa Päidre oja, joka saa alkuunsa Päidren kylästä. Se yhtyy lounaassa Kõpu jõgeen.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys 3,6 metriä. 
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 50,0 m mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00054 kuutiokilometriä eli 0,54 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Mullikkarotti
Mullikkarotti on rotko lounaisessa Keski-Suomessa noin kymmenen kilometriä Jämsän keskustasta lounaaseen. Sen pohja on muodostunut suurista irtolohkareista, jotka tekevät siitä erittäin vaikeakulkuisen. Rotkon pystysuorat graniittiseinämät kohoavat yli kymmenen metrin korkeuteen.
Mullikkarotti on saanut nimensä siitä, että isonvihan aikana rotkoon tuotiin karjaa - mullikoita - suojaan venäläisiltä vainoajilta.
Onkirotin ja Vororotin rotkot sijaitsevat Mullikkarotin läheisyydessä.
Niilo Kemppe
Niilo Johannes Kemppe (s. 16. tammikuuta 1956 Kemi) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti uransa aikana Oulun Jyryä, Oulun NMKY:tä, Veitsiluodon Kisaveikkoja sekä Turun Tovereita ja hänen valmentajanaan toimi Risto Lindström.
Aikuisten SM-kisoista Kemppe saavutti kultaa maratonilta vuonna 1982. Lisäksi hän oli mukana viestijuoksun SM-kilpailuissa voittamassa 4 x 800 metrin viestijuoksusta pronssia vuonna 1981 ja 4 x 1 500 metrin viestijuoksusta kultaa vuonna 1981. Virallisiin kilpailuihin Kemppe ei ole osallistunut vuoden 1986 jälkeen.
Harmaakynsimö
Harmaakynsimö ("Draba incana") on kaksi- tai monivuotinen ruohovartinen ristikukkaiskasvilaji.
Harmaakynsimö kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi. Varsi on tanakka, karvainen ja haarova. Kasvi voi olla myös monivartinen. Tyviosassa lehdet ovat hyvin tiheässä. Tyvellä voi olla myös kukattomia ruusukkeita. Tyvilehdet ovat suikeita ja ne lakastuvat varhain. Varsilehtiä on paljon. Ne ovat isohampaisia, pitkäkarvaisia, harmaita. Kukinto on tukilehdetön terttu. Kukat ovat kaksineuvoisia, verho- ja terälehtiä on neljä. Terälehdet (3–5 millimetriä) ovat valkoisia. Sikiäin on kaksilokeroinen, kehänpäällinen. Hedelmä on monisiemeninen litu, lidut (7–10 mm) ovat lähes pystyjä, suikeita ja usein kierteisiä. Lidut ovat yleensä kaljuja, mutta etenkin Lounais-Suomessa ne voivat olla tähtikarvaisia. Lidussa on lyhyt, mutta selvästi erottuva ota. Lituperä on 1–3 mm pitkä. Harmaakynsimö kukkii Suomessa kesäkuusta elokuuhun.
Harmaakynsimö kasvaa Suomessa merenrantojen kedoilla ja kallionraoissa, kalliohyllyillä, jyrkänteillä, tienvarsilla, Lapissa se kasvaa jokivarsilla, pihoilla ja turvekatoilla. Harmaakynsimö esiintyy Suomessa rannikkoalueilla alkuperäisenä ja Pohjois-Lapissa muinaistulokkaana.
Rakkautta Karibialla
Rakkautta Karibialla ("Coupled") on yhdysvaltalainen tositelevisiosarja, jota esitettiin Yhdysvalloissa Fox-kanavalla vuonna 2016. Sarjassa joukko nuoria miehiä ja naisia etsivät itselleen kumppania Karibian Anguillalla. Ohjelmaa juontaa näyttelijä Terrence J. Sarja jäi yhden tuotantokauden mittaiseksi.
Suomessa Sub alkoi esittää sarjaa 15. elokuuta 2017.
Karibian saarella on 12 naista, jotka etsivät sitä oikeaa. Sinkkumiehet saapuvat paikalle yksitellen tavatakseen kunkin naisen erikseen kasvokkain. Ensikohtaamisen jälkeen naiset päättävät, haluavatko he jatkaa tapailua. Jos nainen poistuu vasemmalle, hän ei halua enää tavata miestä, kun taas kiinnostuneet naiset kulkevat oikealle (perustuen deittisovellus Tinderiin).
Suhteissa valta vaihtuu nopeasti, ja sen jälkeen on miehen vuoro valita kaksi hänestä kiinnostunutta naista, joiden kanssa hän haluaa tehdä lähempää tuttavuutta. Vuorokauden jälkeen miehen on päätettävä kummalle hän antaa pakit, jolloin toisen naisen on palattava odottamaan seuraavaa miestä. Ohjelman aikana muodostuu useita pareja ja lopulta he itse päättävät suhteensa jatkosta.