hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Jokijärvi (Hämeenlinna)
Jokijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ilmoilan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 70 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Ilmoilanselän alueeseen (35.771) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy.
Vuorenselkä
Vuorenselkä on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Hauhon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 92 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Hauhonselän alueeseen (35.772) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.
Urasjärvi
Urasjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 46 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.
Konaanjärvi
Konaanjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Torvoilan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 106 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,8 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,4 metriä mpy.
Pitkäjärvi (Pälkäne, Arajärvi)
Pitkäjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi.
Pitkäjärvi, (35.773.1.008)
Pälkäneen 11. suurin järvi, vesiala 73,5 ha
Korkeus merenpinnasta 98,5 m
Suomessa on 172 Pitkäjärveä, näistä Pälkäneellä yksi !
Rehevöityminen näkyy kasvillisuuden runsastumisena.
Pitkäjärvellä ei ole lainkaan polttomoottorikäyttöisiä vesikulkuneuvoja (poikkeuksena kunnostustyössä satunnaisesti tarvittavat työkoneet).
Järven pinta-ala on 73 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 8,2 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,5 metriä mpy.
Kunnostusyhdistys
Pitkäjärven ranta-asukkaat ovat perustaneet v. 2011 Pälkäneen Pitkäjärven kunnostusyhdistys ry:n hidastamaan järven rehevöitymistä ja elvyttämään sen luonnontilaa.
Koijärvi (Pälkäne, Aitoo)
Koijärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 57 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91 metriä mpy.
Kyläjärvi (Hämeenlinna)
Kyläjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Sappeen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,1 metriä mpy.
Pyhälampi (järvi Hämeenlinnassa)
Pyhälampi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 65 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Pyhäjärven alueeseen (35.774) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,4 metriä mpy.
Kotkijärvi
Kotkijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 81 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Pyhäjärven alueeseen (35.774) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,5 metriä mpy.
Särkemä
Särkemä on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 13,5 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 7,5 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Pyhäjärven alueeseen (35.774) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,2 metriä mpy.
Akkijärvi (järvi Hämeenlinnassa)
Akkijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 86 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,9 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Pyhäjärven alueeseen (35.774) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,2 metriä mpy.
Jänisjärvi (Hämeenlinna)
Jänisjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 107 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Vuolujoen valuma-alueeseen (35.775) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,5 metriä mpy.
Jylisjärvi
Jylisjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 169 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,9 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Vuolujoen valuma-alueeseen (35.775) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,9 metriä mpy.
Vihajärvi (Pälkäne)
Vihajärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä ja HämeenlinnassaPuutikkalan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 262 hehtaaria eli 2,6 neliökilometriä ja se on 3,9 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 9,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0091 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 12,8 metriä. Siinä on laskettu olevan 5 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 5 hehtaaria, mikä on noin 1,9 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 1 on yli hehtaarin suuruisia, 4 yli aarin ja alle aarin kokoisia ei ole. Sen rantaviivan pituus on 19,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kukkian alueeseen (35.781) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,5 metriä mpy.
Vekuna
Vekuna on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 70 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 9 saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kukkian alueeseen (35.781) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,7 metriä mpy.
Rautajärvi (järvi Pälkäneellä)
Rautajärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Rautajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 242 hehtaaria eli 2,4 neliökilometriä ja se on 3,3 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 5,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0056 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys on 22,2 metriä. Siinä on laskettu olevan 46 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 16 hehtaaria, mikä on noin 6,1 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 3 on yli hehtaarin suuruisia, 30 yli aarin ja loput 13 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 22,2 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kukkian alueeseen (35.781) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,6 metriä mpy.
Avusjärvi
Avusjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Pälkäneellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 142 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta. Sen rantaviivan pituus on 11,2 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kuohijärven alueeseen (35.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,8 metriä mpy.
Kauhajärvi (Pälkäne)
Kauhajärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 48 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kuohijärven alueeseen (35.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,5 metriä mpy.
Parlammi
Parlammi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 96 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Lammella on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 8,5 kilometriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Nerosjärven alueeseen (35.783) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy.
Uurajärvi (Pälkäne)
Uurajärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä ja Padasjoella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 197 hehtaaria eli 2,0 neliökilometriä ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,9 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114 metriä mpy.
Kukasjärvi (Kuhmoinen)
Kukasjärvi , joka kirjoitetaan myös Kukkasjärvi, on Keski-Suomessa Kuhmoisissa Myllykylässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 66 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,1 metriä mpy.
Liehujärvi
Liehujärvi on Keski-Suomessa Kuhmoisissa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,3 metriä mpy.
Nolan Schaefer
Nolan Schaefer (s. 15. tammikuuta 1980) on kanadalainen jääkiekkomaalivahti, joka on tällä hetkellä ilman seuraa. Hän pelasi viimeksi Sveitsin NLA-liigan SC Bernin joukkueessa. Schaefer on pelannut 7 NHL ottelua San Jose Sharksissa, johon hänet on myös varattu viidennellä kierroksella 166. pelaajana.
Pirttijärvi (Kuhmoinen, Pirttikulma)
Pirttijärvi on Keski-Suomessa Kuhmoisissa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 45 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,7 metriä mpy.
Ämmätsänjärvi
Ämmätsänjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 276 hehtaaria eli 2,8 neliökilometriä ja se on 4,3 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 13 saarta. Sen rantaviivan pituus on 14,5 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ämmätsänjärven–Myllyojan valuma-alueeseen (35.785) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,6 metriä mpy.
Kyynäröjärvi (Pälkäne)
Kyynäröjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 232 hehtaaria eli 2,3 neliökilometriä ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta. Sen rantaviivan pituus on 12,2 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ämmätsänjärven–Myllyojan valuma-alueeseen (35.785) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,2 metriä mpy.
Kauttisjärvi
Kauttisjärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 160 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 8 saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,0 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,3 metriä mpy.
Iso Hankajärvi
Iso Hankajärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,2 metriä mpy.
Rautjärvi (Padasjoki)
Rautjärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 122 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 5,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0058 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,7 metriä ja suurin syvyys on 13,3 metriä. Järvellä on kartan mukaan 9 saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,2 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,2 metriä mpy.
Jamoinjärvi
Jamoinjärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 172 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta. Sen rantaviivan pituus on 14,8 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,4 metriä mpy.
Höyheninen
Höyheninen on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 92 hehtaaria ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,6 metriä mpy.
Ekojärvi (Hämeenlinna)
Ekojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 73 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,3 metriä mpy.
Iso Vehkajärvi (Hämeenlinna)
Iso Vehkajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,5 metriä mpy.
Alanne (järvi)
Alanne , tai toisinaan myö Alanne-Vitajärvi , on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 67 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,9 metriä mpy.
Oksjärvi (Hämeenlinna, Oksjärvenkulma)
Oksjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 226 hehtaaria eli 2,3 neliökilometriä ja se on 4,0 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 12 saarta. Sen rantaviivan pituus on 21,8 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,1 metriä mpy.
Leheejärvi
Leheejärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Sairialan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 104 hehtaaria eli 1,0 neliökilometriä ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,6 metriä mpy.
Teuronjärvi (Hämeenlinna)
Teuronjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 132 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 8,0 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,9 metriä mpy.
Kataloistenjärvi
Kataloistenjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kataloisten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 107 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä.Järven tilavuudeksi on saatu 1,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0012 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 1,9 metriä. Siinä on laskettu olevan 3 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 2 hehtaaria, mikä on noin 1,8 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 3 yli aarin ja alle aarin kokoisia ei ole. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,1 metriä mpy.
Call of Duty: Black Ops Declassified
Call of Duty: Black Ops Declassified on nStigate Gamesin kehittämä ensimmäisen persoonan ammuntapeli, jonka Activision julkaisi 13. marraskuuta 2012 Playstation Vitalle.
Call of Duty: Infinite Warfare
Call of Duty: Infinite Warfare on Infinity Wardin kehittämä ensimmäisen persoonan ammuntapeli, jonka Activision julkaisi Microsoft Windowsille, Xbox Onelle ja PlayStation 4:lle 4. marraskuuta 2016.
Arnac-Pompadour
Arnac-Pompadour on kunta keskisessä Ranskassa Corrèzen departementissa Uuden-Akvitanian alueella.
Kunnan nähtävyyksiä on linna "Château de Pompadour". Nykyisen 1400-luvulla rakennetun linnan paikalla on ollut linna jo vuonna 1026. Linnaa kunnostettiin 1700-luvulla, jolloin Ranskan kuningas Ludvig XV antoi sen rakastajattarelleen Jeanne-Antoinette Poissonille. Saatuaan linnan vuonna 1745 hän otti itselleen arvonimen Pompadourin markiisitar, ja sittemmin häntä kutsuttiin yleisesti nimellä Madame de Pompadour.
Linna on listattu historialliseksi monumentiksi. Se on ollut 1800-luvulta lähtien "Haras national de Pompadour" -hevosten jalostuskeskuksena. Linnan vieressä on 2000 metriä pitkä hiekkapintainen laukkarata. Radan keskellä olevalla nurmialueella on luonnonesteistä koostuva esterata.
Robin Hoodin nuolet
Robin Hoodin nuolet ("Strely Robin Guda", Стрелы Робин Гуда) on Sergei Tarasovin ohjaama neuvostoliittolainen nuortenelokuva vuodelta 1976. Ohjaaja on kirjoittanut sen käsikirjoituksen yhdessä Kirill Rapoportin kanssa. Elokuva on kuvattu Riian studioilla, ja siinä näyttelee monia latvialaisia näyttelijöitä. Robin Hoodia esittää Boris Hmelnitski.
"Helsingin Sanomissa" Mauri Taviola antoi elokuvan tv-esityksen alla sille murska-arvion: ”Elokuva kokonaisuudessaan on toivoton puppu ja varmasti heikointa, mitä tällä kaudella pitkän elokuvan nimissä tarjoillaan.” Hän ihmettelee myös, miksi Mainos-TV esittää nuorille tarkoitetun elokuvan myöhäisillassa, ja arvelee sen johtuvan monista väkivaltaisista kohtauksissa tässä lähes juonettomassa ja kuvanlaadultaankin suttuisessa ja epätarkassa tuotannossa.
Miloš Josimov
Miloš Josimov (s. 27. syyskuuta 1984 Ruma, Vojvodina, Jugoslavia) on serbialainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa Kokkolan Pallo-Veikkoja. Pelipaikaltaan Josimov on puolustaja.
Uransa ensi vuodet 2003-2008 Josimov edusti Jugoslavian alempien sarjojen seuroja FK Beograd, FK Morava Ćuprija, FK Radnički Pirot, FK Železničar Beograd ja Sloven Ruma. Syksystä 2008 alkaen hän edusti FK Donji Sremiä ja oli mukana keväällä 2012 seuran noustessa Serbian pääsarjaan. Keväällä 2013 hän siirtyi Slovakian pääsarjan Slovan Bratislavaan ja oli voittamassa seurassa Slovakian mestaruutta. Seuraavina vuosian Josimov pelasi Serbian pääsarjaa FK Donji Sremin ja OFK Bačkan riveissä. Keväällä 2017 hän siirtyi Suomeen Ykkösessä pelanneen KPV:n riveihin. Hän teki syksyllä 2017 KPV:n kanssa jatkosopimuksen.
Heikki Pesonen
Samuli Heikki Pesonen (3. joulukuuta 1895 Pyhäjärvi Ol – 8. maaliskuuta 1964 Kemi) oli suomalainen poliitikko. Pesonen toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1945–1948 edustaen Lapin läänin vaalipiiriä. Kunnallispolitiikassa Pesonen toimi Kemin kaupunginhallituksen, Kemin kaupunginvaltuuston ja Kemin maalaiskunnan kunnanvaltuuston jäsenenä, joista Kemin kaupunginvaltuustossa hän oli puheenjohtajana. Politiikan ulkopuolella Pesonen teki sekalaisia töitä. Hän toimi Kemi-yhtiön tehtaantyömiehenä vuosina 1921–1933, Kemin osuuskaupan keskusvaraston talonmiehenä vuosina 1933–1939, Kemin osuuskaupan metsäpuolen työnjohtajana vuosina 1939–1959 ja Kemin maistraatin kunnallisneuvosmiehenä vuosina 1959–1964. Pesosen vanhemmat olivat itsellinen Samuli Heikki Pesonen ja Anna Kaisa Laukkanen. Pesosen puoliso vuodesta 1923 oli Liisa Emilia Lehtomäki.
Dragon Soul
Dragon Soul on japanilaisen laulaja Takayoshi Tanimoton seitsemäs single. Hän esitti kappaleen kitaristi ja säveltäjä Takafumi Iwasakin kanssa osana erityistä duoa, jota myös kutsuttiin nimellä "Dragon Soul". Se julkaistiin CD:llä 20. toukokuuta 2009 normaalina ja rajoitettuna painoksena. Rajoitettu painos sisälsi "Dragon Ball Kai Dragon Battlers" -keräilykortin. Kappaletta käytettiin "Dragon Ball Kai" -animen alkutunnuksena. Kappale oli Oriconin viikoittaisella listalla 18 viikon ajan, saavuttaen 23. sijan.
Pekka Kiiski
Pekka Kiiski (30. elokuuta 1897 Kurkijoki – 11. heinäkuuta 1976 Suonenjoki) oli suomalainen poliitikko. Kiiski toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1948–1951 edustaen Kymen läänin vaalipiiriä. Kiiski toimi kunnallispolitiikassa Kurkijoen kunnanvaltuuston ja Suonenjoen kunnanvaltuuston jäsenenä, joista ensimmäisessä puheenjohtajana. Kiiski kävi kansakoulun, maamieskoulun, kansanopiston ja kansankorkeakoulun. Politiikan ulkopuolella Kiiski toimi maanviljelijänä Kurkijoella 1926–1939 ja 1942–1944 sekä Suonenjoella 1946–1976, Turunmaa-lehden toimittajana 1923–1924, Maakansan toimittajana 1924–1925, siirtoväen huollon varastopiirin esimiehenä Iisalmessa ja Helsingissä 1940–1941, siirtoväen sijoituksen ja asunto-olojen tarkastajana 1941–1943, maatalousministeriön asutusasiainosaston siirtoväen asutukseen liittyvien asioiden tarkastajana 1944–1946 ja Vapaussoturien huoltosäätiön matka-asiamiehenä. Kiisken vanhemmat olivat maanviljelijä Antti Kiiski ja Maria Veripää.
Mikado (ravintola)
Ravintola Mikado, 1980-luvulla Mikadon Salongit, oli helsinkiläinen ravintola, joka toimi Mannerheimintie 6:n toisessa kerroksessa vuodesta 1932 vuoteen 2005. Yli 70-vuotisen historiansa aikana ravintola tunnettiin muun muassa tanssiravintolana, yökerhona ja loppuvuosinaan venäläisten diplomaattien Suomeen välittämien prostituoitujen päivystyspaikkana.
Mikado perustettiin vuosina 1927–1932 samassa osoitteessa toimineen Café Pagodin tiloihin. Mikadon ensimmäisen sisustuksen suunnitteli David Frölander-Ulf. 1930-luvulta 1970-luvun puoleenväliin Mannerheimintie 6:n talo tunnettiin "Uuden Suomen" talona, kunnes lehden pääkonttori ja toimitus muuttivat Ruoholahteen.
1950- ja 1960-luvulla Mikadon omisti painiuransa lopettanut olympiamitalisti Väinö Kokkinen. Hänen aikanaan läpi 1960-luvun Mikadon vakioesiintyjänä oli Erkki Junkkarinen yhtyeineen.
Vuosina 1971–1975 Mikadon tiloissa toimi Kalevalaisten naisten liiton ravintola Uusi Kestikartano, joka tuotti kuitenkin tappiota. Ravintola oli suljettuna 1977–1979. Vuosina 1980–1990 Mikado oli yksi Ragni Rissasen ruokaravintoloista nimellä Mikadon Salongit, ja siitä tuli yksi 1980-luvun juppikulttuurin suosikkiravintoloista Pörssitalon Adlonin, Palacen baarin, Kaarle XII:n ja Mikonkadun Königin ohella. 1990-luvun alkupuolen Mikado oli Hyvä Ystävä -ravintolaketjustaan tunnetun Siipipyörä Oy:n omistuksessa, käyttämättä kuitenkaan Hyvä Ystävä -ketjutunnuksia.
Vuosina 1996–2005 Mikadon ravintolatoimintaa pyöritti talousrikoksista tunnetun sarjayrittäjä Pekka Rantakarin Fanfina Oy bulvaaneihin perustuneiden omistuskuvioiden kautta. Kiinteistön omistaja Sponda purki Mikadon vuokrasopimuksen Fanfinan kanssa maksamattomien vuokrien takia, ja ravintolan toiminta loppui joulukuussa 2005.
Mikadon jälkeen Mannerheimintie 6:n tiloissa ovat toimineet ainakin yökerho Den Kungliga Klubben 2006–2010, sitten vain puolen vuoden ajan jazzklubi Birdland ja sen jälkeen vuoden verran Sedu Koskisen toinen yritelmä, yökerho Velvet.
Odessanpuisto
Odessanpuisto on Oulussa Puolivälinkankaalla oleva puistoalue, joka on nimetty Oulun ystävyyskaupungin Odessan mukaan.
Alueella kasvaa vanhoja mäntyjä ja kuusia sekä mänty- ja lehtikuusi-istutuksia. Alue on rehevöitynyt. Puistossa on pururata, joka toimii talvella hiihtolatuna. Puistossa on lisäksi voimistelutelineitä.
Tauno Saukkonen
Tauno Saukkonen (30. tammikuuta 1902 Parikkala – 23. syyskuuta 1965 Lappeenranta) oli suomalainen poliitikko. Saukkonen toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1939–1948 edustaen ensin Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä ja sitten Kymen läänin itäistä vaalipiiriä. Kunnallispolitiikassa Saukkonen toimi Parikkalan ja Simpeleen kunnanvaltuustojen puheenjohtajana sekä Parikkalan kunnallislautakunnan esimiehenä. Saukkonen toimi presidentin valitsijamiehenä vuosina 1937, 1940 ja 1943. Saukkonen kävi kansakoulun ja maamieskoulun. Politiikan ulkopuolella hän toimi maanviljelijänä Parikkalassa vuoteen 1946 sekä Simpeleellä 1946–1965, julkisena kaupanvahvistajana, Simpeleen manttaalilautakunnan asianhoitajana, Simpeleen osuuskassan johtajana 1928–1940 sekä 1958–1959 ja Simpeleen osuusmeijerin kirjanpitäjänä. Saukkosen vanhemmat olivat maanviljelijä Heikki Saukkonen ja Liisa Poutanen. Saukkosen puoliso vuodesta 1924 oli Hilja Asikainen. Saukkoselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1949.
Vaasan keskusta
Vaasan keskusta () sijaitsee Vaasan torin ympäristössä, jonne suuri osa keskustan palveluista on keskittynyt. Tavallisimmin Vaasan keskustan tilastoalueeseen luetaan kuuluvaksi alue, joka rajoittuu koillisessa ja idässä rautatiehen, kaakossa ja etelässä Hietalahdenkatuun sekä lännestä koilliseen merenrannassa kulkevaan kaupunginselkään.
Vaasan keskustan kaupunkirakenne pohjautuu Setterbergin vuonna 1855 laatimaan asemakaavaan. Vaasan palon jälkeen vuonna 1852 tehtiin päätös siirtää kaupunki nykyiselle paikalleen ensisijaisesti sen otollisten satamaolosuhtieden takia. Asutusta on nykyisen Tammikartanon alueella, Klemetsön saarella, ollut ollut kuitenkin 1500-luvulta asti. Vanhimmat nykyiset rakennukset ovat peräisin 1770-luvulta.
Setterbergin kaavassa pääelementtejä olivat selkeä ruutukaava, leveät puistikot, kortteleiden läpi kulkeva palokadut, vapaamuotoinen rantapuistovyöhyke sekä puistoympäristössä sijaitsevat julkiset rakennukset, jotka ovat yhä näkyvissä Vaasan kaupunkirakenteessa. Kaavan ratkaisut perustuivat niin paloturvallisuuden edistämiseen kuin Vaasan hallinnollisen aseman korostamiseen. Kaavaratkaisut ovat kultturihistoriallisen merkityksen perusteella luokiteltu valtakunnallisesti merkittäviksi rakennetuiksi kulttuuriympäristöiksi.
Vaasan keskustan alueella valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä ovat Vaasan vanha hautausmaa, Vaasan rautatieasema sekä Vaasan tarkka-ampujakasarmit. Vanha hautausmaa on osa kaupunkipalon jälkeen siirretyn Vaasan rakentamista sekä varhainen kirkosta ja asutuksesta erilleen sijoitettu hautausmaa. Tarkka-ampujakasamrmit liittyvät kaupungin ja maan sotahistoriaan, kun Vaasaan jäi Suomen sodan jälkeen laaja venäläinen jääkärirykmentti. Setterberg kaavoitti venäläiselle kasarmialueelle paikan ortodoksisen kirkon eteläpuolelle. Tarkka-ampujakasarmin alue on yksi parhaiten säilyneitä 1880-luvun tyyppipiirustuksin toteutetuista puukasarmialueista.
Rautatieasema valmistui 1883 kun Vaasaan avattiin raideyhteys. Raideyhteyden myötä Vaasasta kehittyi entistä tärkeämpi teollisuuskaupunki. Teollisuuskaupungin vaiheista kertovat Onkilahden konepaja, Villatavaratehdas sekä Vaasan höyrymylly elevaattoritorneineen ja jyväsiiloineen. Etelä-Klemettilän alueella on säilynyt tältä ajalta useita pienimittakaavaisia teollisuusrakennuksia.
Kaupunkikuvallisesti Vaasa muuttui 1960- ja 1970-luvuilla, kun keskustaa saneerattiin arkkitehti Erik Kråkströmin modernistisen kaavan mukaan. Huomattava osa kaupungin historiallisesta rakennuskannasta purettiin tuolloin ja tilalle nousi monotonisia kerrostalolamelleja, joiden myötä keskustan korkeusmittakaava kasvoi mekrittävästi. Uudet rakennukset sijoitettiin tonttien keskiosaan, kun Setterbergin empiretyylisessä rakenteessa matalat ja keskikorkeat rakennukset sijaitsivat kadun varressa.
Vaasan kaupunkikuvaa kuvaa rakennustyylien kerroksellisuus ja kaupunkikuvan vaihtelevuus. Kerroksellisessa kaupunkikuvassa heijastuu kaupungin historian vaiheet.
Lauri Leppihalme
Lauri Filippus Leppihalme (8. maaliskuuta 1907 Ikaalinen – 11. toukokuuta 1979 Jämijärvi) oli suomalainen poliitikko. Leppihalme toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1948–1951 edustaen Turun läänin pohjoista vaalipiiriä. Kunnallispolitiikassa Leppihalme toimi Jämijärven kunnanvaltuuston ja kunnanhallituksen puheenjohtajana. Leppihalme toimi vuonna 1950 presidentin valitsijamiehenä. Leppihalme valmistui maanviljelyskoulusta vuonna 1926 ja pienviljelysneuvojaopistosta vuonna 1931. Politiikan ulkopuolella Leppihalme toimi maataloustyönjohtajana Savossa, Karjalassa ja Uudellamaalla 1927–1929, maatalouskerhoneuvojana ja partiojohtajana Jämijärvellä 1932–1935, Satakunnan maanviljelysseuran maatalousneuvojana 1935–1951 sekä järjestökonsulenttina 1951–1972.
Lauri Kaarna
Lauri Viljo Kaarna (14. helmikuuta 1911 Nuijamaa – 20. huhtikuuta 1968 Lappeenranta) oli suomalainen poliitikko. Kaarna toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1951–1954 edustaen Kymen läänin vaalipiiriä. Kaarna kävi kansakoulun, valmistui maamieskoulusta vuonna 1930 ja pienviljelysneuvojaopistosta vuonna 1935. Politiikan ulkopuolella Kaarna toimi Tuusulan maamiesseuran neuvojana ja sihteerinä 1936–1939, Viipurin läänin maanviljelysseuran järjestöneuvojana 1939–1947, Maataloustuottajain Etelä-Karjalan liiton toiminnanjohtajana 1947–1968, Maalaisliiton Karjalan piirijärjestön toiminnanjohtajana 1947–1949, Lappeen, Lappeenrannan ja lähikuntien siirtoväen huoltojohtajana sekä maanviljelijänä Nuijamaalla. Kaarnan äiti oli talontytär Hilja Maria Pietarintytär. Kaarnan puoliso vuodesta 1940 oli Rosa Eeva Ruokonen.
Diosdado Mbele
Diosdado Mbele Mba Mangue (s. 8. huhtikuuta 1997) on päiväntasaajan guinealainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa AC Kajaania. Hän on pelipaikaltaan puolustaja.
Mbele aloitti uransa kotimaansa seurassa, jossa pelasi kaikkiaan kolme kautta vuosina 2012-2015. Sen jälkeen hän siirtyi Togoon, jossa hän pelasi kaksi seuraava kautta. Keväällä 2017 hän siirtyi Suomen Kakkosessa pelanneen AC Kajaanin riveissä ja oli nostamassa seuraa Ykköseen.
Mbele on aloitti Päivätasaajan Guinean maajoukkueessa vuonna 2013. Sen jälkeen vuoden 2017 lopulle maaotteluita on kaikkiaan 21.
Kenttäpiikkiputki
Kenttäpiikkiputki ("Eryngium campestre") on sarjakukkaiskasveihin kuuluva monivuotinen kasvi. Se kasvaa noin puoli metriä korkeaksi ja leveäksi ja muodosta kalvaan sinivihreän värisen, piikikkään puskan. Kukinto on tiheän mykerömäinen sarja, joka on 4–7 suojuslehden ympäröimä.
Kenttäpiikkiputki kasvaa kuivilla niukkaravinteisilla alueilla, usein rannikoilla.
Kenttäpiikkiputken juurta on käytetty rohdoskasvina. Sen kukinnot säilyttävät värinsä kuivattaessa, ja siksi kasvia käytetään kuivakukka-asetelmissa.
IRIS-T
IRIS-T ("Infra Red Imaging System Tail/Thrust Vector-Controlled") on eurooppalaisena yhteistyönä kehitetty lyhyen kantaman ilmataisteluohjus.
IRIS-T on tutkatoimisella herätesytyttimellä laukeava lämpöhakuinen ohjus ja varustettu kääntyvällä peräsuuttimella. Ainakin seuraavat koneet voidaan varustaa sillä: Eurofighter Typhoon, F-16, EF-18, Tornado, JAS Gripen ja AMX International AMX
Kehityksestä on vastannut kuuden maan konsortio, jossa päävastuussa on saksalainen Diehl Defence. Muut osallistujamaat ovat Kreikka, Italia, Norja, Ruotsi ja Espanja. Ensimmäiset ohkuset toimitettiin tilaajille 2005.
Ohjuksen kantama on 25 km, pituus 2,94 m, läpimitta 127 mm ja paino 89 kg. Sirpaloituva taistelukärki painaa 11,4 kg.
Human Brain Project
Ihmisaivoprojekti ("Human Brain Project, HBP") on vuonna 2013 käynnistynyt EU:n rahoittama 1,2 miljardin euron tutkimushanke, jonka tavoitteena on kehittää ihmisaivojen tietokonesimulaatio vuoteen 2023 mennessä. Tätä yhtä historian suurinta aivotutkimushanketta johtaa Henry Markram sveitsiläisen Lausannen polyteknisen korkeakoulun Brain Maind -instituutinssa. Siihen osallistuu (aivotutkimuksen, neurofysiologian, mikrobiologian ja tietotekniikan) tutkijoita yli 80 tutkimuslaitoksesta eri maista.
Hankkeen budjetti kymmenen vuoden jaksolla (2013–2023) on miljardi euroa.
Simulaation toteutukseen tarvitaan supertietokone, jollaista ei vielä ole olemassa. Tämän hetken (2016) nopein tietokone on kiinalainen Tianhe-2, jonka laskentateho on 34 petaflopsia (34 x 10 liukulukuoperaatiota sekunnissa). Ihmisaivoprojektin simulaation käynnistyessä 2023 tarvittava laskentateho on useita exaflopseja (10 ). Suuruusluokkaa kuvaa se, että nykyisten 500 suurimman tietokoneen tehot yhdistämällä saataisiin vain 1/3 tarvittavasta.
TTY:n laskennallisen neurotieteen tutkimusryhmä on mukana maailmanlaajuisestikin uraauurtavassa huippututkimushankkeessa. Ryhmää vetää dosentti Marja-Leena Linne Tampereen teknillisen yliopiston signaalinkäsittelyn laitokselta. Hankkeessa kehitetään työkaluja neurotieteilijöille ja teollisuuden kehitysinsinööreille.
John Elliotson
John Elliotson (29. lokakuuta 1791 Lontoo, Ison-Britannian ja Irlannin yhdistynyt kuningaskunta – 29. heinäkuuta 1868 Lontoo, Ison-Britannian ja Irlannin yhdistynyt kuningaskunta) oli englantilainen lääkäri, joka puhui hypnoosin terapiakäytön puolesta. Hän oli myös ensimmäisiä englantilaisia lääkereitä, joka suositteli stetoskoopin käyttöä.
Elliotson opiskeli sekä Edinburghin yliopistossa että Cambridgen Jesus Collegessa. Edinburghistä hän valmistui lääketieteen tohtorksi vuonna 1810 ja Jesus Collegesta vuonna 1821.
Elliotson aloitti 1831 Lontoon yliopiston lääketieteen professorina. Hänestä tuli vuonna 1834 University College Hospitalin lääkäri. Hän erosi tehtävästä 1838 ajauduttuaan ristiriitoihin sairaan lääketieteellisen komitean kanssa. Syynä tähän oli Elliotsonin kiinnostus hypnoosia kohtaan.
Elliotson tutki mesmerismiä ja järjesti spiritistisiä instuntoja. Hän perusti 1846 mesmerirstisen sairaalaan ja 1849 "The Zoist" -nimisen lehden, jossa julkaistiin artikkeleita mesmerismistä.
Príncipe de Asturias (R-11)
Príncipe de Asturias (runkonumero R-11) oli Espanjan laivaston vuonna 1982 vesille laskettu lentotukialus.
Alus tilattiin 29. toukokuuta 1977 Ferrolista Bazánin telakalta, ja sen köli laskettiin 8. lokakuuta 1979. Alus laskettiin vesille 22. toukokuuta 1982 kumminaan Espanjan kuningatar Sofía ja otettiin palvelukseen 30. toukokuuta 1988.
Alus poistettiin palveluksesta 6. helmikuuta 2013.
Lucas Gabrielsson
Lucas Gabrielsson (s. 8. maaliskuuta 1995 Turku) on suomalainen jalkapalloilija, joka on edustanut Kakkosessa pelaavaa Salon Palloilijoita kaudella 2017. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Gabrielsson on TPS:n juniorikoulun kasvatti. Hän on pelannut yhden Veikkausliigaottelun kaudella 2011. Sen jälkeen miesten otteluita on tullut ensin TPS:n Kakkosessa pelanneessa reservijoukkueessa Åbo IFK ja Salon Palloilijoissa. Kaudella 2016 Gabrielsson pelasi Ykköstä TPS:n riveissä. Kaudella 2017 hän siirtyi Kakkosen Salon Palloilijoihin. Kausi oli Gabirelssonille SalPassa menestyksekäs, sillä hänet valittiin Kakkosen lohkonsa parhaaksi pelaajaksi.
Kasabian (albumi)
Kasabian on brittiläisen rockyhtye Kasabianin debyyttialbumi, joka julkaistiin syyskuussa 2004. Albumi ylsi kotimaassaan Britannian albumilistalla parhaimmillaan neljännelle sijalle. Albumilta julkaistiin singlenä viisi kappaletta.
Jakautumistilavuus
Jakautumistilavuus (formula_1) on farmakologiassa käytetty suure, joka kuvaa lääkeaineen jakautumista elimistössä.
Jakautumistilavuus lasketaan annetun lääkeaineen määrästä tilavuutena ja sen pitoisuudesta plasmassa. Jakautumistilavuus on se tilavuus, joka tarvittaisiin, mikäli lääkeaineen pitoisuus muualla elimistössä olisi sama kuin sen pitoisuus plasmassa. Jakautumistilavuuden ollessa pieni lääkeaine pitäytyy verenkierrossa. Tällaisia lääkeaineita ovat esimerkiksi voimakkaan polaariset ja vahvasti ionisoituneet yhdisteet. Jakautumistilavuuden ollessa suuri lääkeaine taas hakeutuu kudoksiin. Tällaisia lääkeaineita ovat esimerkiksi lipofiiliset yhdisteet.
Jakautumistilavuus on teoreettinen suure, eikä se kuvaa täsmällisesti lääkeaineen vaikutuksia tai jakautumista esimerkiksi eri kudosten välille.
ZhuZhut
ZhuZhut () on vuonna 2016 alkanut yhdysvaltalais-kanadalainen lasten animaatiosarja, joka perustuu Cepian ZhuZhu Pets-leluihin. Sarjaa tuottaa Cepia LLC, Corus Entertainment ja Nelvana.
ROCA-haavoittuvuus
ROCA-haavoittuvuus on digitaalisten salakirjoitus- ja allekirjoitusavainten heikkous, joka tuotiin julki lokakuussa 2017. Nimi 'ROCA' tulee sanoista "Return of the Coppersmith's Attack", viitaten aiempaan heikkouteen, jonka löysi yhdysvaltalainen matemaatikko ja tutkija Don Coppersmith.
ROCA-tutkijaryhmä oli tehnyt alkuperäisen löydöksen jo ennen helmikuuta 2017, ja antoi muutamille keskeisille yrityksille tiedon luottamuksellisesti, jotta myöhempi julkistus ei aiheuttaisi turhia tietoturvaongelmia. ROCA-haavoittuvuus oleellisesti heikentää digitaalisten avainten vahvuutta. Vahvuus tarkoittaa aikaa (ja resursseja), joita hyökkääjä tarvitsee avaimen murtamikseksi.
Empire (Kasabianin albumi)
Empire on brittiläisen rockyhtye Kasabianin toinen studioalbumi, joka julkaistiin elokuussa 2006. Albumi ylsi kotimaassaan Britannian albumilistalla listaykköseksi. "Empirelta" julkaistiin singlenä kolme kappaletta.
West Ryder Pauper Lunatic Asylum
West Ryder Pauper Lunatic Asylum on brittiläisen rockyhtye Kasabianin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin kesäkuussa 2009. Albumi ylsi kotimaassaan Britannian albumilistalla listaykköseksi. "West Ryder Pauper Lunatic Asylumilta" julkaistiin singlenä neljä kappaletta.
Malminkartanon kappeli
Malminkartanon kappeli on Helsingin Malminkartanossa sijaitseva evankelis-luterilainen kappeli, jonka toimintaa ylläpitää Kannelmäen seurakunta. Kappeli vihittiin käyttöön vuonna 2014 vanhaan puustellirakennukseen, joka oli ollut Kannelmäen seurakunnan muussa käytössä, ennen kuin se muutettiin kappeliksi. Tiloissa järjestetään jumalanpalveluksia ja muuta seurakunnan toimintaa.
Ulugh Beg
Ulugh Beg (alkujaan Mīrzā Muhammad Tāraghay bin Shāhrukh, 1394–1449) oli aasialainen oppinut ja hallitsija. Hän oli Timur Lenkin pojanpoika, jonka aikana Timuridien dynastian valtakunnan kulttuuri kehittyi huippuunsa.
Ulugh Beg sai Samarkandin isältään Šahrokhilta, joka oli valloittanut kaupungin. Ulugh Beg kehitti siitä islamilaisen kulttuurin keskuksen. Hän rakennutti tähtitieteellisen observatorion, kirjoitti runoja, tutki historiaa ja opiskeli Koraania. Hän korjasi useita virheitä tähtitieteilijä Klaudios Ptolemaioksen laskelmista.
Isänsä kuoleman jälkeen vuonna 1447 Ulugh Beg nousi hallitsijaksi, mutta hävisi valtataistelun sukulaisilleen ja surmattiin vuonna 1449.
Satu Väisänen
Satu Väisänen (s. 12. syyskuuta 1974 Helsinki) on suomalainen kirjailija, freelance-toimittaja ja LCF Life Coach. Hän on julkaissut kolme kirjaa, Sinkun elämää (2017 Readme.fi), Viisi vuotta elämästäni – melanoomasta meditaatioon (2015 Fitra) ja Selkähelvetti (2011 Readme.fi). Hän on myös Hidasta elämää -sivuston bloggari.
Satu Väisänen on asunut Helsingissä lähes koko elämänsä, vaikka hänen isänsä toimi Sotkamon Jymyn pelinjohtajana. Hänen isänsä on Aulis Väisänen, kolminkertainen Suomen mestari pesäpalloilussa. Väisänen pelasi nuorena itsekin pesäpalloa ja kouluttautui kuntohoitajaksi. Selkäongelmien vuoksi ja luovuuden vetäessä enemmän puoleensa hän lähti opiskelemaan audiovisuaalista tuotantoa Kokkolaan, minkä jälkeen hän oli editoimassa muutamia tv-ohjelmia, kuten Suuri Seikkailu vuonna 2002. Vuonna 2003 hän opiskeli tiedotusoppia Laajasalon opistossa ja alkoi tehdä juttuja freelance-toimittajana vuodesta 2004 lähtien. Hän on kirjoittanut (ja kirjoittaa yhä) kuntoilu- ja hyvinvointijuttuja sekä henkilöhaastatteluja lehtiin kuten Anna, Kauneus & Terveys, Voi Hyvin, Miss Mix (nuortenlehti, lakkautettu), Apu Terveys sekä lukuisiin muihin aikakauslehtiin. Väisänen teki vapaaehtoistyötä SPR:n Nuorten turvatalossa Helsingissä nelisen vuotta. Vuonna 2010 häneltä löydettiin melanooma, mikä toimi käännekohtana hänen elämässään ja urallaan.
Melanoomaleikkauksen jälkeen Satu Väisänen kirjoitti Selkähelvetti-tietokirjan, joka pohjautui hänen vuosia kestäneisiin selkäkipuihin. Hänet kutsuttiin TV2:n Inhimilliseen tekijään kertomaan kroonisesta kivusta selviämisestä. Toinen teos Viisi vuotta elämästäni – melanoomasta meditaatioon on koottu kolmesta blogista päivälleen viiden vuoden ajalta. Sinä aikana Väisänen kulki suuren henkisen matkan, jonka aikana hän opiskeli NLP Practitioneriksi, Reiki-ohjaajaksi ja LCF Life Coachiksi. Sinkun elämää -opus jatkaa Väisäsen omintakeista tyyliä, jossa sekoittuvat tietokirjamaisuus, valmennuksellisuus sekä omaelämäkertamaisuus. Tällä hetkellä hän kirjoittaa Hidasta elämää -sivustolle Vapaalla jalalla -nimistä blogia, lehtijuttuja aikakauslehtiin sekä vetää voimavarakursseja Life Coachina/Creative Coachina.
Call of Duty: WWII
Call of Duty: WWII on Sledgehammer Gamesin kehittämä ensimmäisen persoonan ammuntapeli, jonka Activision julkaisi Microsoft Windowsille, Xbox Onelle ja PlayStation 4:lle 3. marraskuuta 2017.
For Crying Out Loud
For Crying Out Loud voi tarkoittaa seuraavia:
Kalle Vartola
Kalle Vartola (9. toukokuuta 1931 Viipuri – 4. kesäkuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, joka tunnetaan Suomeen ja Neuvostoliittoon suunnittelemistaan toimisto- ja teollisuusrakennuksistaan. Hänen tunnetuimpia töitään on Vantaa Martinlaaksossa sijaitseva Sanomala-painotalo (1977).
Laulua harrastanut Kalle Vartola valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1960, harkitsi kilpailumenestysten myötä myös laulajan uraa mutta perusti oman arkkitehtuuritoimiston (nyk. KVA Arkkitehdit Oy) vuonna 1964. Tehtaiden ja toimistorakennusten ohella hän suunnitteli muun muassa Moskovan Suuren Sirkuksen ja Bagdadin 70 hehtaarin vapaa-aikakeskuksen.
For Crying Out Loud (Kasabianin albumi)
For Crying Out Loud on brittiläisen rockyhtye Kasabianin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin toukokuussa 2017. Albumi ylsi kotimaassaan Britannian albumilistalla listaykköseksi. Albumilta julkaistiin singlenä viisi kappaletta.
Beast In Black
Beast In Black on Suomessa vuonna 2015 perustettu heavy metal -yhtye.
Yhtyeen musiikillisiin vaikuttajiin kuuluu Judas Priest, Manowar, W.A.S.P., Accept sekä Black Sabbath. Yhtyeen nimi ja sanoitukset ovat inspiroituneet japanilaisesta manga- ja animesarjasta Berserk.
Yhtyeen perusti kitaristi Anton Kabanen, joka oli aiemmin vuonna 2015 lähtenyt Battle Beastista. Laulaja Papadopoulosin Kabanen löysi sattumalta netistä, mutta kaikki muut yhtyeen jäsenet olivat hänelle jo valmiiksi tuttuja. Ensimmäisen keikkansa yhtye soitti lämmitellessään Nightwishia vuoden 2015 lopussa.
Kesäkuussa 2017 Beast In Black kertoi saaneensa esikoisalbuminsa äänitykset valmiiksi. Syyskuussa yhtye julkaisi ensimmäisen, Blind and Frozen -nimisen singlensä. Yhtye julkaisi nimeään kantavan Beast In Black -singlen lokakuussa. Esikoisalbumi "Berserker" julkaistiin 3. marraskuuta 2017. Debyyttialbumi sijoittui Suomen albumilistalla seitsemänneksi. Lisäksi se pääsi listoille myös Saksassa, Iso-Britanniassa, Ruotsissa, Sveitsissä ja Ranskassa.
Beast In Blackin oli loka-marraskuussa 2017 tarkoitus lämmitellä W.A.S.P.ia yhtyeen Euroopan kiertueella. Yhtye kuitenkin jätti kiertueen kesken vain muutaman konsertin jälkeen.
Helmikuussa 2018 ilmoitettiin rumpali Sami Hännisen jättäneen yhtyeen ajanpuutteen vuoksi. Hänen korvaajakseen valittiin Agonizerissa, Before the Dawnissa ja Thunderstonessa soittanut Atte Palokangas.
Ramona Kühne
Ramona Kühne (s.31. tammikuuta 1980 Berliini, Saksan liittotasavalta) on saksalainen ammattinyrkkeilijä, jolla on hallussaan WIBF:n, WBO:n ja WBF:n mestaruusvyöt ylemmässä höyhensarjassa. Hän voittanut ammattilaisuransa 24 ottelusta 23 ja niistä kahdeksan tyrmäyksellä.
Marty (Pirates of the Caribbean)
Marty on fiktiivinen hahmo Pirates of the Caribbean -elokuvasarjassa. Hän esiintyy elokuvasarjan elokuvissa , , ja , joissa häntä näyttelee Martin Klebba.