Luettelo Suomen käräjäoikeuksista
Tämä artikkeli on luettelo Suomen käräjäoikeuksista. Vuoden 2019 alusta lähtien Suomessa toimii 20 käräjäoikeutta.
Rakenneuudistuksessa käräjäoikeuksien määrä vähenee nykyisestä 27 käräjäoikeudesta 20 käräjäoikeuteen.
Lainmuutoksen yhteydessä tehdään myös joitain käräjäoikeuksien toiminnan järjestämiseen ja oikeudenkäyntimenettelyyn liittyviä muutoksia.
Uudistuksella yhdistetään:
Uudistuksen voimaan tullessa lakkaavassa käräjäoikeudessa vireillä oleva asia siirtyy käsiteltäväksi tulevan nimen mukaiseen käräjäoikeuteen. Niinpä Hyvinkään käräjäoikeudessa vireillä oleva asia siirtyy käsiteltäväksi joko Itä-Uudenmaan tai Kanta-Hämeen käräjäoikeuteen, pääosin edellä mainitun kuntajaon mukaisesti.
Käräjäoikeuksien tuomiopiirijako noudattaa pääosin maakuntajakoa. Ainoastaan Uudellamaalla on useampi käräjäoikeus (kolme kappaletta) johtuen maakunnan suuresta väkimäärästä, toisaalta taas Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakuntien käräjäoikeus on yhteinen. Käräjäoikeusverkoston muuttuminen vaikuttaa myös hovioikeuspiireihin ja siihen, miltä hovioikeudelta haetaan muutosta käräjäoikeuden ratkaisuun. Edellä mainittujen Hyvinkään käräjäoikeuden pohjoiset kunnat siirtyvät Helsingin hovioikeuspiiristä Turun hovioikeuspiiriin. Nykyisen Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuden tuomiopiiri siirtyy Turun hovioikeuden tuomiopiiristä Helsingin hovioikeuden tuomiopiiriin.
Käräjäoikeuksien toimipaikkojen määrä vähenee nykyisestä 57:stä 36:een. Käräjäoikeuspaikkakunnat ovat Espoo, Helsinki, Hämeenlinna, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kouvola, Kuopio, Lahti, Lappeenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Seinäjoki, Tampere, Turku, Vaasa ja Vantaa. Edellä mainittujen käräjäoikeuksien 20 hallinnollisen kanslian lisäksi erillisiä kanslioita jää neljälle ja istuntopaikkoja 12 paikkakunnalle. Erilliset kansliat sijaitsevat seuraavasti: Hyvinkää, Kemi, Kokkola ja Ylivieska. Istuntopaikat säilytetään seuraavilla paikkakunnilla: Inari (Ivalo), Kauhava, Kittilä, Kuusamo, Nurmes, Porvoo, Raasepori (Tammisaari), Rauma, Salo, Savonlinna, Sodankylä ja Utsjoki.
Uudistuksen seurauksena kanslia lakkaa 12 paikkakunnalta. Hallinnollisista kanslioista lakkaa kolme: Järvenpää, Porvoo ja Raasepori sekä muista kanslioista yhdeksän: Iisalmi, Imatra, Kotka, Kuusamo, Lohja, Raahe, Savonlinna, Sodankylä ja Varkaus. Toimitilat jäävät monessa paikkaa käräjäoikeuden käyttöön toimitilajärjestelyistä johtuvan siirtymäkauden ajaksi. Käräjäoikeus voi tällöin toimittaa käytössään olevissa tiloissa istuntoja siinäkin tapauksessa, että paikkakunnalle ei jää istuntopaikkaa. Tämän hetken arvio on, että suuri osa toimitilajärjestelyistä saadaan päätökseen 2020-2022 mennessä. Lisäksi istuntopaikoista lakkaa 14: Alajärvi, Alavus, Kauhajoki, Kemijärvi, Kemiönsaari (Kemiö), Kirkkonummi, Kristiinankaupunki, Kuhmo, Pieksämäki, Pietarsaari, Pudasjärvi, Suomussalmi, Tornio ja Uusikaupunki.
Valtaosa istuntopaikoista lakkautetaan 1.1.2019.
Valtioneuvoston 12. kesäkuuta 2008 antaman asetuksen nojalla Suomessa oli vuoden 2010 alusta 27 käräjäoikeutta entisten 54:n sijasta. Uudet käräjäoikeudet muodostettiin pääosin maakuntapohjalta. Uudellamaalla pysyi alueen suuren väkiluvun takia useampi käräjäoikeus. Toiminta monilla vanhoilla käräjäoikeuspaikkakunnilla kuitenkin jatkui toimitilajärjestelyistä riippuen. Muutamissa käräjäpiireissä oli melko pitkiäkin siirtymäaikoja ennen kuin muutto yhteen päätoimipaikkaan toteutui. Vuoden 2010 alussa käräjäoikeuksien aiemmin hoitama kiinteistöasioiden kirjaaminen eli lainhuutojen ja kiinnitysten käsittely siirtyi Maanmittauslaitokselle.