Suurijärvi (Miehikkälä)
Suurijärvi on Kymessä Miehikkälässä ja Lappeenrannassa sijaitseva laajemman järven osa, joka kuuluu Urpalanjoen vesistöön. Luoteispuolella sijaitsevan Pitkäjärven vedenpinta on samalla korkeudella Suurijärven kanssa ja järviä yhdistää toisiinsa Heimonsalmi, joka on 50 metriä leveä. Järvien topologian ja luonteen erilaisuuden vuoksi järvialtaita käsitellään viranomaistiedoissa erillisinä yksiköinään. Näin tehdään myös tässä artikkelissa. Järvialtaiden yhteispinta-ala on 385 hehtaaria eli 3,9 neliökilometriä.
Järven pinta-ala on 247 hehtaaria eli 2,5 neliökilometriä. Se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Sillä on laaja järvenselkä, jonka keskellä on saari. Järvenselästä työntyy koilliseen kilometrin mittainen lahti, jonka pohjukassa sijaitsee sen luusua. Järven länsipäässä sijaitsee Sydänkankaan ja Mutkunniemen välissä Heimonsalmi, joka yhdistää järvenselän varin kapeanmuotoiseen Pitkäjärveen. Molemmat järvialtaat muodostavat yhtenäisen järven, jonka vedenpinta on kaikkialla sama. Järvellä ovat nimettyinä lahtina etelärannalla Pirsainpohja, kaakoispäässä Lylynpohja, luoteispäässä Syvälahti ja Mustalahti. Koillislahdella on sivulahti Parkainlahti.
Järvessä on laskettu olevan kolme saarta. Järvenselän keskellä sijaitsevat Suurisaari ja Pajasaari. Autio Suurisaari on 150 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Sen kaakkoispuolella on samalla matalikolla luotomainen Pajasaari. Kolmas saari on myös nimeltään Pajasaari, ja se sijaitsee koillispään lahden lahdensuulla. Sekin on kooltaan luoto. Suurisaaren maatalikko työntyy veden alla etelärannasta pohjoiseen jakaen järvenselän altaan kahteen osaan.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 10 miljoonaa kuutiometriä eli 0,010 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 4,04 metriä ja suurin syvyys on 16,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee Suurisaaren ja Syvälahden puolivälissä. Järvllä on Suurisaaren itäpuolella toinen 11 metriä syvä syvänne.
Järven rantaviivan pituus on 11,4 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on noin puoli kilometriä . Sen rannat ovat metsämaata, joiden vähäisiä kosteikkoja on ojitettu harvakseen. Vain järven eteläosissa on peltopalstoja, joiden kuivatusveden lasketaan järveen. Järven lähiympäristössä on vain kaksi maatilaa, mutta haja-asutus muodostuukin lähinnä vapaa-ajan asunnoista. Niitä on rannoille rakennettu noin 70. Niille tulee tiet seututieltä 387 ja Kaitaille menevältä kylätieltä. Järvenselän yli kulkee Miehikkälän ja Lappeenrannan kuntaraja. Suurempi osa järvestä kuuluu Miehikkälän puolelle. Järven Lylynpohjasta on alle neljä kilometriä matkaa Venäjän rajalle.
Järven vedenpinnan korkeus on 26,8 metriä mpy. Järven luusuassa sijaitsee Joutsenkosken voimala, jonka patoallas järvi on. Järvi on voimalan toimesta säännöstely siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 26,50 metriä ja 27,90 metriä mpy.
Järven vedenkorkeuksia on mitattu vuodesta 1965 alkaen. Keskivedenkorkeus on ollut 27,22 metriä mpy. (N60) ja korkeuden keskimmääräinen vuotuinen vaihtelu on 1,11 metriä. Ylin vedenkorkeus on 28,41 metriä (N60, toukokuussa 1966) ja alin 26,40 metriä (N60, maaliskuussa 1994). Vedenkorkeuksien äärivaihtelu on silloin 2,01 metriä.
Järvi sijaitsee Urpalanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 09) Suurijärven–Pitkäjärven alueella (09.002). Järvi on läpivirtausjärvi, mikä tarkoittaa, että se saa suurimman osan vedestään Pitkäjärveltä, jonne yläjuoksun vedet kerääntyvät. Järveen laskee myös pieniä ojia sen lähiympäristöstä. Eräs oja tuo pohjoisesta Hirvilampi (6 hehtaaria) laskuvesiä.
Järven laskujoki on Urpalanjoki, joka kulkee aluksi Väkeväjärven (453 ha) läpi, josta päästyään joki kääntyy kohti luodetta. Luoteessa se virtaa kapean Kavalanjärven (49 ha) läpi ja kääntyy sen jälkeen kohti etelää , missä se ylittää Venäjän rajan Laisniemen kohdalla. Venäjällä se virtaa vielä etelään Ylä-Urpalan kautta (, Torfjanovka) ja laskee Itämeren Suomenlahteen.