hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Vööla meri
Vööla meri (myös "Vööle meri, Võõla meri"; ) on Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 74 ha (hehtaaria) ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. 
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 0,5 m meren pinnan yläpuolella. Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Kasse laht
Kasse laht (myös "Kasselaht") on Virossa Läänerannan kunnassa Pärnumaalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 73 ha (hehtaaria) ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Saaria on 5, joiden yhteinen pinta-ala on 1,33 ha. Siihen laskee Hanila oja (Hanila jõgi) koillisesta Massun peltoaukealta ja toinen oja Mädasoon ja Heinlahden soilta. Järvestä lähtee länsirannasta 500 metrinen laskuoja Mõisalahteen, joka vuorostaan laskee pengertien ali Itämeren Ramelahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 48,2 km (neliökilometriä). Järven suurin syvyys vain 0,5 metriä. Järven rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä ja rannat ovat ruovikkoista kosteikkoa.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Jõemõisa järv
Jõemõisa järv on Virossa Mustveen kunnassa Jõgevamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi kuuluu kolmen järven muodostamaan kokonaisuuteen, joka on syntynyt maaston samaan painanteeseen. Aiemmin ne ovat muodostaneet yhden suuren järven, mutta järvenlaskun seurauksena ne ovat matalina erottuneet toistaan ja soistuneet rannoiltansa. Järviä erottaa toistaan Kaiun suon kosteikot ja yhdistää järvien väliset uomat. Kaiun järven tulo-oja on Kääpa oja (jõgi), joka alkaa kaakossa Keressaare rabasta ja laskee Kaiu järveen etelästä. Papijärveen laskee jokimaisempi Uhmardu jõgi. Papijärven ja Jõemõisa järven yhdistävät toisiinsa 120 metriä leveä Järvekael (Järven kaula), joka on matala ruovikkoinen salmi. Järvikaelin rannasta jatkaa Kääpa jõgi matkaansa pohjoiseen, missä se yhtyy Kullavere jõgeen ennen laskemistaan Peipsijärveen.
Järven pinta-ala on 72 ha (hehtaaria) ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järveen on ohjattu lyhyitä pelto- ja metsäojia. Järven valuma-alueen laajuus on 216,0 km (neliökilometriä). Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys 3,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0019 km (kuutiokilometriä) eli 1,9 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 6,9 kilometriä ja järven rannat ovat ruovikkoista kosteikkoa. Rannat ovat autiot, mutta pohjoispuolella melko lähellä on kaksi maatilaa. Järven pohjoispuolella sen ohittaa Saaren ja Palan yhdistävä maantie.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Järvessä elää yleisenä hauki, särki, ahven, sorva ja lahna. Näiden lisäksi on harvinaisempina pasuri, suutari, säyne, salakka, ruutana, kiiski ja made. Harvinaisuuksia ovat rantanuoliainen ja piikkinuolijaisiin kuuluva "Misgurnus fossilis".
Järvi liittyy virolaisiin legendoihin Kalevipojasta ja hänen kuolemaansa taisteuissa. Hän kuoli vihollisen katkaistuaan hänen molemmat jalkansa ja on haudattuna Kääpa jõgen rannalle lähelle siltaa.
Ohepalu järv
Ohepalu järv (myös "Ohepalu Suurjärv") on Virossa Kadrinan kunnassa Länsi-Virumaalla Pandiveren ylängöllä sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi sijaitsee keskellä Ohepalu rabaa (suo) ja sen pinta-ala on 68 ha ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 91,0 m meren pinnan yläpuolella. Järveen on kaivettu neljä suo-ojaa, joista etelään suuntautuva on yhdistetty Rutka kraaviin, joka yhtyy Valgejõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,5 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00034 km (kuutiokilometriä) eli 0,34 miljoonaa m .
Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja rannat ovat kaikkialla suota.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi, jos järven vedessä on korkea humuspitoisuus (, DY). Tällainen järvi sijaitsee usein suon äärellä ja järveen laskee humuspitoista suovettä, joka laskee samalla veden happamuuden alhaiselle tasolle (pH on alle 7).
Suojärvi oli aiemmin niin sanottu umpijärvi eli siinä ei ollut ojia. Lammen yleisin kala on hauki. Järvi on ympäröivän suon kanssa suojeltu.
Murati järv
Murati järv eli Muratu ezers on Rõugen kunnassa Võrumaalla Virossa ja Alūksnen Ziemerissa Latviassa sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 66 ha (hehtaaria) ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. 
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 171,9 m meren pinnan yläpuolella. Sen laskujoki on Vaidava jõgi ja tulo-ojina ovat Allumäe oja, joka laskee Majori järvestä, ja Kuura jõgi, joka laskee Palojärvestä. Allumäe oja toimii hetken Latvian rajajokena samoin kuin tekee Vaidava jõgi, joka kuuluu Gaujan valuma-alueeseen . Pieni osa (11,2 ha ) järven eteläpäästä kuuluu Latvialle. Järven valuma-alueen laajuus on 84,3 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys 4,3 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00139 km (kuutiokilometriä) eli 1,39 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsää tai suota lukuun ottamatta järven pohjoispään peltomaita. Riian ja Pihkvan välinen maantie ohittaa järven luoteispuolelta ennen rajan ylittämistä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Järvessä viihtyvät hauki, suutari, ahven, särki ja lahna.
Valgjärv (Otepää)
Valgjärv (myös "Kriisa tiik") on Virossa Kanepin kunnassa Põlvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 66 ha (hehtaaria) ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Saaria on 3, joiden yhteinen pinta-ala on 0,77 ha. Länsipäässä sijaitsevia Mustasaaria, jotka ovat 110 ja 60 metriä pitkät, yhdistää kävelysilta. Luoteisrannan läheisyydessä sijaitsee 40 metriä pitkä pajusaar. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 177,0 m meren pinnan yläpuolella. Järveen laskee viisi ojaa, joista huomattavimmat ovat lounaasta tuleva Roodevikukraav, etelästä tuleva Põdrajärve oja ja kaakosta Mikumõtsa oja. Sen laskujoki on Elva jõgi (Tamme jõgi), joka lähtee Pajusaaren takaa virtaamaan kohti luodetta. Järven valuma-alueen laajuus on 4,9 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys 5,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0021 km (kuutiokilometriä) eli 2,1 miljoonaa m .
Järven rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven itärannalla sijaitsee valgjärven kylä, jonka asutus on levinnyt rantaan. Etelässä on kylän puisto..
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Laialepa laht
Laialepa laht (myös "Junkrulaht") on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi sijaitsee Harilaidin niemellä Saaremaan luoteispäässä ja järven erottaa Itämerestä puoli kilometriä pitkä ja kapeimmillaan 40 metriä leveä kannas, jossa kulkee tie. Järven pinta-ala on 65 ha (hehtaaria) ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järven lounaispäästä lähtee pieni oja, joka johtaa niemen länsirantaan. Järven valuma-alueen laajuus on 1,3 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on vain metri. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00052 km (kuutiokilometriä) eli 0,52 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä ja rannat ovat autiot ja matalaa metsää tai pensaikkoa.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Gino Rosato
Gino Rosato (s. 16. maaliskuuta 1972 Laval) on kanadalainen Ferrarin Formula 1 -tallin monitoimimies. Rosato aloitti työskentelyn Ferrarilla osa-aikaisesti vuonna 1991 ja kokopäiväisesti vuonna 1997. Vuodesta 2009 lähtien Rosato toimi Lotus Groupin varatoimitusjohtajana. Hän palasi takaisin Ferrarille vuonna 2014.
Rosato tunnetaan Kimi Räikkösen hyvänä ystävänä sekä hänen Robin pojan kummisetänä.
Jõksi järv
Jõksi järv on Virossa Kanepin kunnassa Põlvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 65 ha (hehtaaria) ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 116,1 m meren pinnan yläpuolella. Järveen laskee viereinen Vähkjärv 100 metiä pitkällä ojalla ja Hoboala oja. Sen läpi virtaa Võhandu jõgi, joka saa alkuunsa Savernan Himosuulta ja järvestä laskee 20 kilometrin päässä Vagulaan. Järven pohjassa on paljon lähteitä. Järven valuma-alueen laajuus on 48 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 7,3 metriä ja suurin syvyys 25,4 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00474 km (kuutiokilometriä) eli 4,74 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä ja sen pohjoisrannat ovat peltomaata ja etelärannat metsien rikkomaa peltoaluetta. Järven lähiympäristössä on kymmenen maatilaa ja Kanepin taajama sijaitsee järvestä kilometrin verran etelään. Valtatie 2 eli tie Võrusta Tallinnaan ohittaa järven itäpään näköetäisyydeltä ja Otepäähän johtava tie sen länsipään.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Järvi on syntynyt viimeisen jääkauden lopussa mannerjäätikön sulamisvesien uurtamaan laaksoon, jossa sijaitsevat myös Piigandi järv ja Vähkjärv. Järvessä elää yleisenä lahna, särki, ahven ja hauki ja näiden lisäksi siinä esiintyy kiiski, sorva, made, rantanuoliainen ja piikkinuoliaisiin kuuluva pikkukala (Misgurnus fossilis).
Lohja järv
Lohja järv on Virossa Kuusalun maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi sijaitsee Kolgan kylän pohjoispuolella ja Loksasta etelään, Lohjan suon ja Suomenlahden välissä. Järven pinta-ala on 56 ha (hehtaaria) ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. 
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 5,8 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kymmenen metsä- ja pelto-ojaa, joista Ämmoja, Tölli oja ja Ristoru kraavi ovat huomattavimmat. Sen laskuoja on Lohja oja, joka lähtee järven pohjoispäästä ja laskee 2,5 kilometrin pituisena Suomenlahden Haran lahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 12,3 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0012 km (kuutiokilometriä) eli 1,2  miljoonaa m .
Järven rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä ja järven pohjois- ja luoteisrannat ovat hiekkapohjaiset. Järven eteläpuolella on peltoa, jonka kuivatusvedet laskevat järven eteläpäähän.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Järvessä elää särki ja ahven, mutta siellä esiintyy myös karppi, suutari ja hauki.
Järvi kuroutui erilleen Suomenlahdesta 2500 vuotta sitten. Sen jälkeen kävi Kalevipoik jättämässä jalanjälkensä järvellä olevalle isolle kivelle, joka löytyy edelleen järven etelärannalla.
Pikkjärv (Kaarepere)
Pikkjärv (myös "Kaarepere Pikkjärv") on Virossa Jõgevan kunnassa Jõgevamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 56 ha (hehtaaria) ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. 
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 56,0 m meren pinnan yläpuolella. Kaharoja, joka on padottu, laskee järven luoteispäähän. Samaan päähän laskee myös läpi järven virtaava Nava oja, jolla on myös patoalla (Pikkjärve paisjärv) hieman ylempänä. Koska Pikkjärv jää kahden mäenharjanteen väliin, ei muita merkittäviä ojia ole. Nava oja virtaa samaan suuntaan 7 kilometriä, missä se laskee Raigastveren järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 24,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00135 km (kuutiokilometriä) eli 1,35 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ka rinteden yläpuolella on peltomaata. Rannat ovat jyrkkiä ja rannat ovat metsäiset. Järven ohittaa lounaassa Tartton ja Jõgevan välinen maantie.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Järvessä elää särki, ahven, hauki, lahna, suutari, ruutana ja allikkosalakka.
Käsmu järv
Käsmu järv on Virossa Erun ja Käsmun kylien rajalla Haljalan kunnassa Länsi-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi sijaitsee Suomenlahden rannikolla Käsmun niemellä sen länsirannan tuntumassa. Järven pinta-ala on 49 ha (hehtaaria) ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 3,9 m meren pinnan yläpuolella. Sen läpi virtaa pieni Käsmu oja, joka laskee Käsmun niemen itärannalla Käsmun lahteen. Järvestä on piirretty karttaan myös lyhyt oja niemen itärannalle Erun lahteen, jossa on alle 200 metrinen kannas nimeltään Järvekael (Järven kaula). Järven valuma-alueen laajuus on 16,5 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 3,3 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00107 km (kuutiokilometriä) eli 1,07 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä ja rannat ovat sora- ja hiekkapohjaista metsää. Järven pohjoispäässä sijaitsee muutaman talouden kulmakunta.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Järlepa järv
Järlepa järv (myös "Suur Järlepa järv") on Virossa Raplan kunnassa Raplamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi on kaksialtainen ja altaita yhdistää 50 metriä leveä salmi. Sen pinta-ala on 45 ha (hehtaaria) ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Siihen laskee neljä suo-ojaa, joista yksi on Järvlepa raban suolammen suoraksi kaivettu laskuoja. Järvellä ei ole selvää laskuojaa, mutta ohi virtaavaan Angerja ojaan on johdettu rantasuolta länteen virtaava suora oja. Sen valuma-alueen laajuus on 8,4 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 3,3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00068 km (kuutiokilometriä) eli 0,68 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja rannat ovat puoliksi metsää ja suota. Järven eteläpuolella sijaitsee Järlepan kylä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Papijärv
Papijärv on Virossa Mustveen kunnassa Jõgevamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvellä on järvenlaskun muodossa yhteinen alkuhistoria Jõemõisan ja Kaiun järvellä, joka kerrotaan Jõemõisan artikkelissa. Järven pinta-ala on 41 ha (hehtaaria) ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvessä on yksi saari Linnusaar, joka on 80 metriä pitkä ja jonka pinta-ala on 0,5 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 39,8 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskevat eteläpäähän Ristimurru kraavi, joka tuo eteläpuolelta metsien ja entisten peltojen kuivatusvesiä, ja Uhmardu jõki, joka tuo Verbaveresta asti peltomaiden ja soiden kuivatusvesiä sekä myös Saare järven laskuojan vesiä. Järven itärannassa on ruopattu kanava Kaiun järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 216,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys 2,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0011 km (kuutiokilometriä) eli 1,1 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja rannat ovat autiot ja ruovikkoisia ja soistuneita. Järven itäpuolella sijaitsee seitsemän entistä maatilaa.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Prästvike
Prästvike (myös "Prest vike, Kirikuviik"; ) on Virossa Vormsin maalaiskunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi on Itämeren Väinämeressä sijaitsevan Vormsin saaren suurin järvi noin kilometrin verran saaren etelärannasta. Järven pinta-ala on 38 ha ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on saaria vain yksi ja sen pinta-ala on 0,11 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 1,0 metriä mpy. Siihen laskee kolme metsäojaa, joista yksi tuo Suurallikkaasta (Suuri lähde) purkautuvaa vettä järven pohjoispäähän. Sen laskuoja on Prestviigi oja, joka laskee 900 metrin pituisena Hullon lahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 11,4 km.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys 0,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00011 km eli 0,11 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsää. Hullon kylä sijaitsee järven itäpuolella.
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Saare järv
Saare järv (myös "Saarjärv, Saarejärv, Saaremõisa järv") on Virossa Saarejärven kylässä Mustveen kunnassa Jõgevamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi on kolmion muotoinen ja sen etelärannoilta työntyy etelään kolme lahdelmaa. Järven pinta-ala on 27 ha (hehtaaria) ja se on 800 metriä pitkä ja 700 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 44,4 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee neljä metsä-, suo- ja pelto-ojaa, joista Saare kraavi on huomattava. Sen laskuoja on Pürtuküla kraavi (Saarejärve kraav), joka alkaa luontaisena suo-ojana, johon se on yhdistetty länteen kaivettuna suorana ojana. Se yhtyy ensin Uhmardu ojaan, joka muuttuu Uhmardu jõeksi ja laskee lopuksi Papijärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 8,5 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys 5,6 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00113 km (kuutiokilometriä) eli 1,13 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja se on pohjoisrantojen peltoja ja lounaisrantojen suoreunaa lukuun ottamatta metsämaata. Saarejärven peltoaukeat sijaitsevat pohjoisessa olevalla ylängöllä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Prossa järv
Prossa järv (myös "Luua järv") on Virossa Jõgevan kunnassa Jõgevamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 24 ha (hehtaaria) ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. 
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 61,0 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee neljä pientä ojaa pelloilta ja metsästä ja sen laskuoja Kohinaoja eli Prossa kraavi yhtyy Navan ojaan kaakossa harjun kohdalla. Navan oja laskee lopulta Raigastveren järveen. Prossan järven valuma-alueen laajuus on 5,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 4,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000724 km (kuutiokilometriä) eli 0,724 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja sen rantoja kiertää suoreunus, jonka takana on metsää ja jossakin paikoin peltoa. Pikkjärven kylä sijaitsee järvestä puoli kilometriä länteen.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Männikjärv
Männikjärv (myös "Männikjärv, Männikujärv") on Virossa Tooman kylässä Jõgevan kunnassa Jõgevamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven länsipuolella kohoaa Männikjärve raba ja koilispuolella Tooman kylän peltoinen mäki. Järven pinta-ala on 17 ha (hehtaaria) ja se on 550 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Siihen laskee yksi kokoava oja, johon laskevat suoalueen kuivausojat sekä Suur Linajärven ja Väike Linajärven yhteinen laskuoja. Järven eteläpuolella kulkee Tooma kraavi, johon myös Männikjärven laskuoja yhtyy. Tooma kraavi jatkaa sitten länteen ja se yhtyy Põltsamaa jõgeen parin kilometrin päässä järvestä. Joki laskee Endlan järveen. Männikujärven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. 
Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00035 km (kuutiokilometriä) eli 0,35 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja se on metsäisenä autio.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.
Järvi kuuluu laajaan Endlan luonnonsuojelualueeseen. Männikjärvellä on opastetut pitkospuut (2,2 kilometriä) ja lintutorni. Reitti kulkee järven ympäri metsässä sekä sen takana suoalueella.
Väinjärv (Jussi)
Väinjärv (Jussi) (myös "Veinjärv") on Virossa Koitjärven kylässä Kuusalun maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi on Võhma raban ja Kõnnu suursoon välisellä harjualueella sijaitsevien Jussin järvien pohjoisin järvi. Järven pinta-ala on 6 ha (hehtaaria) ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen laskuoja on kaivettuna suunnattu yhtymään Valgejõgeen parin kilometrin päässä. Suurjärvestä laskee lyhyt oja.Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys 4,2 metriä. 
Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00015 km (kuutiokilometriä) eli 0,15 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 950 metriä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Jussin järvet ovat patikointialueen ydin kahden suoalueen ja niiden välisen harjualeen ympäristössä. Alueella on kuusi järveä, joista Väinjärvellä on yksityinen leirintäalue. Muut järvet ovat Mustjärv,
Linajärv, Suurjärv, Pikkjärv ja Kõverjärv. Järveraballa on satoja rimpiä.
Vaskna järv
Vaskna järv on Virossa Rõugen kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvellä on yli kilometrin pituinen selkä, mutta sen eteläpuoli muodostuu saarien ja mutkaisten lahtien kokonaisuudesta. Sen pinta-ala on 37 ha (hehtaaria) ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Saaria on 9, joiden yhteinen pinta-ala on 5,94 ha. Järveen laskee kymmenen lyhyttä metsä- tai pelto-ojaa. Sen laskujoki on Iskna jõgi (Trolla oja), joka lähtee järven pohjoispäästä kohti pohjoista. Sen yläjuoksulla Trollassa on heti kolme patolampea, mutta sitten se juoksee vapaana laskien 12 kilometrin päässä Noodasjärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 11,1 km².
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys 9,5 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000661 km (kuutiokilometriä) eli 0,661 miljoonaa m³. Järven rantaviivan pituus on 9,5 kilometriä ja rannat ovat ovat pääasiassa metsää, jota pienet pellot ja suot katkaisevat. Järven pohjoispäässä sijaitsee Trollan kylä, itäpuolen mäellä Purkan kylä ja kaakkoispuolella Plaksin kylä. Haanjan taajama sijaitsee 1,5 kilometriä luoteeseen. Haanjan ja Kündjan yhdistävä maantie ohittaa järven pohjoispään ja Kosen ja Käblin yhdistävä maantie ohittaa edellistä hieman kauempana järven lounaispään.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on alhaiset humuspitoisuudet (, SD).
Ratasjärv
Ratasjärv (myös "Rõuge Ratasjärv, Rattajärv, Rattaaluse järv") on Virossa Rõugen kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven eteläranta kohoaa 20–30 metrin korkeuteen ja siellä sijaitsee viisi lampea, joista osa laskee Ratasjärveen. Pohjoisranta on loivempaa ja polveilevampaa. Järven pinta-ala on 7 ha (hehtaaria) ja se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Siihen laskee neljä ojaa, joista huomattavin on Soekõrdsista alkava ja Kikkaorgin laakson läpi juokseva oja. Sen läpi virtaa Suurjärvestä tuleva Rõuge jõgi (Aiju jõgi), joka on juuri ennen Ratasjärveä padottu kahdesti. Se jatkaa järven luoteispäästä kohti Tõugjärveä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 8,5 metriä ja suurin syvyys 19 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00058 km (kuutiokilometriä) eli 0,58 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsää ja puoliksi peltoa tai niittyä. Järven länsipuolella kulkee Nursiin johtava maantie ja sen kaakoispään ohittaa Käätson ja Luutsnikun yhdistävä maantie.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat ja se on rehevöitynyt.
Geologiassa Rõugen rotkolaakso () tunnetaan viimeisen jääkauden loppupuolella syntyneenä subglasiaalisena uomana, jossa mannerjäätikön alla virranneet pohjois-eteläsuuntaiset jään sulamisvedet kuluttivat moreenipinnan pois ja uursivat seudun hiekkakivikallion murrosta syvemmäksi. Voimakkaan jäätikköjoen virtaukset puhdistivat rotkon irtoaineksista ja kun jäätikkö suli pois, jäi alue paljaaksi rotkoksi. Rotkolaakson syvänteisiin syntyi järviä, jotka muodostavat nykyisen järviketjun lammet ja järvet: Kahrila, Suurjärv, Ratasjärv, Tõugjärv, Valgjärv, Liinjärv ja Kaussjärv.
Valgjärv (Koorküla)
Valgjärv (myös "Koorküla Valgjärv") on Virossa Jetin kylässä Tõrvan kunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi on L-kirjaimen muotoinen ja sen kaakkois- ja koillisrannat ovat melko jyrkkärantaisia. Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Siihen laskee muutama lyhyt oja, joista eteläpäähän laskee Kiisjärven laskuoja. Järven valuma-alueen laajuus on 2,5 neliökilometriä. Järven laskuoja lähtee järven itärannalta koneellisesti suoranan ojana kaivettuna metsäojana, joka on johdettu Jõku jõgeen. Se virtaa pohjoiseen, missä se yhtyy Õhne jõgeen Rullissa 18 kilometrin päässä järvestä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 8,5 metriä ja suurin syvyys 26,8 metriä, jolloin se olisi Viron neljänneksi syvin järvi. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00375 kuutiokilometriä eli 3,75 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja rannat ovat puoliksi metsää tai peltoa ja niittyjä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().
Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.
Järvi sisältyy Koorkülan luonnonsuojelualueeseen, johon kuuluvat myös Udsu järv, Kiisjärv, Kadastiku järv ja Saudikjärv. Luontomatkailijoille on rakennettu ruokailukatos, tulentekopaikka ja hiekkaranta. Kohteelle pääsee Tõrvan ja Valgjärven yhdistävältä maantieltä (tie 190).
Suurjärv (Kurtna)
Suurjärv (myös "Kurtna järv, Kurtna Suurjärv") on Virossa Kurtnan kylässä Alutagusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Järvi sijaitsee Kurtnan järvialueella, joka muodostuu 42 järvestä ja niiden ympäristöstä.
Suurjärvi muodostuu kahdesta erikokoisesta järvialtaasta, joista eteläisin on pienin ja se on nimeltään Peenjärv. Altaita yhdistää 70 metrinen salmi, joka jää kahdenterävän niemenkärjen väliin. Järven pinta-ala on 34 ha (hehtaaria) ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Siihen laskee kolme metsäojaa ja sen laskujoki on Vasavere jõgi, joka alkaa järven luoteispäästä. Se laskee Suomenlahteen. Kartan mukaan myös eteläpäästä alkava oja on laskuoja, joka laskee Niinisaaren järveen ja sieltä Konsun järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 10,5 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,4 metriä ja suurin syvyys 6,9 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0015 km (kuutiokilometriä) eli 1,5 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin suota. Peenjärven eteläpäässä on hiekkapohjaista metsämaata, jonka rannat ovat hiekkaisia. Järven pohjassa on mutaa. Järvi on myös autio.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.
Järvi on suhteellisen kalaisa. Siinä elävät lahna, ahven, särki, hauki, sorva ja suutari.
Nõmme järv (Kurtna)
Nõmme järv (myös "Kurtna Nõmmejärv, Nõmmjärv") on Virossa Konsun kylässä Alutagusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Järvi sijaitsee Kurtnan järvialueella, joka muodostuu 42 järvestä ja niiden ympäristöstä.
Järven pinta-ala on 13 ha (hehtaaria) ja se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. 
Sen laskujokena toimii Raudi kanal (Raudi jõgi), joka on kaivettu yhdysoja Särgjärven ja Ahvenjärven kautta Konsun järveen. Kanava alkaa 13 kilometrin päässä öljyliuskekaivokselta . Myös tulee laskuoja, joka viimeinen oja ketjussa Suurjärv, Niinisaare järv ja Mustjärv. Järven valuma-alueen laajuus on 20,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,1 metriä ja suurin syvyys 7,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00039 km (kuutiokilometriä) eli 0,39 miljoonaa m .
Järven rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsää. Konsun kylä sijaitsee Räätsman järven rannalla 300 metrin päässä Nõmmen järvestä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Inahamne
Inahamne (myös "In hamne") on Osmussaaressa Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi sijaitsee Viron pohjoisrannikolla Suomenlahdella olevan Osmussaaren eteläpäässä. en pinta-ala on 13 ha (hehtaaria) ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järveen ei ole ojia eikä sillä ole laskuojakaan. Järven valuma-alueen laajuus on vain 0,4 km². Järven suurin syvyys 0,5 metriä. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja rannat ovat ruovikkoa. Lyhin etäisyys Suomenlahteen on etelään, missä 100 metrin kannas erottaa järven Storhamne'sta. Kummankin puoleisen rannan ohi kulkee tiet, joista toinen johtaa saaren eteläkärjessä olevalle laiturille. Viereisen järven Lihlhamnen ja Inhamnen välissä on talo.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Õdri järv
Õdri järv (myös "Õdra järv, Õdre järv, Edre järv") on Virossa Rebasemõisan kylässä Valgan kunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi sijaitsee metsämaastossa olevassa painaumassa, joka on osittain soistunut. Sen pinta-ala on 4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siihen ei tule- eikä siitä lähde ojia, joten se on umpijärvi. Järven suurin syvyys 9 metriä. Järven rantaviivan pituus on 850 metriä ja pohjois- ja länsirannat ovat pääosin metsää ja muut rannat suota. Järven eteläpuolelta sen ohittaa Lüllemäen ja Litsmetsan yhdistävä maantie, josta erkanee järven ympärille metsään metsäteitä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Waimanu
Waimanu on varhaisten pingviinien suku, joka eli paleoseenin alulla pian liitukauden joukkosukupuuton jälkeen. Sen löytäminen auttoi tukemaan ajatusta siitä että Neoavesin (ryhmän, joka sisältää useimmat modernit linnut) radiaatio tapahtui joko ennen lentokyvyttömien dinosaurusten sukupuuttoa tai erittäin nopeasti heti sen jälkeen. DNA-tutkimukset näyttävät viittaavan jälkimmäiseen. Vaikka se oli hyvin varhainen pingviinilintujen (Sphenisciformes) jäsen, "Waimanu" oli jo lentokyvytön, kuten kaikki modernit pingviinitkin. Siivet olivat erikoistuneet siipikäyttöiseen sukellukseen, vaikka linnun siipiluissa ei vielä esiinny moderneilla pingviineillä nähtäviä siipiluiden äärimmäisen pitkälle kehittyneitä sopeumia vesiympäristöön. "Waimanu" saattoi muistuttaa lentokyvytöntä kuikkaa ruumiinmuodoltaan, ja mahdollisesti siivetönruokkia liikkumistavaltaan. Sekä DNA-tutkimuksista että anatomiasta käy ilmi pingviinien ja kuikkien välinen läheinen suhde. Pingviinit ovat erikoistuneet siipijohtoiseen uimiseen, kun taas kuikat uidessaan työntävät itseään vedessä jalkojensa avulla.
Suvun fossiileja löydettiin ensimmäisenä Kokoamu Greensandista läheltä Waipara-jokea Uuden-Seelannin Canterburyssa vuonna 1980. Nimi "Waimanu" tulee Māorin kielen vesilintua tarkoittavasta sanasta. Tällä hetkellä tunnetaan kaksi lajia, Waimanu manneringi keskipaleoseenilta noin 60 miljoonaa vuotta sitten ja Waimanu tuatahi myöhäiseltä paleoseenilta, ehkä 58 mvs.
Andy Hicks
Andy Hicks (s. 10. elokuuta 1973) on englantilainen snooker-ammattilainen. Hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 1991. Hän on saavuttanut 100 kilpailutilanteessa pelattua sadan tai yli breikkiä.
Paula Purhonen
Paula Purhonen (s. 1945) on suomalainen arkeologi. Hän toimi vuosina 2003–2009 Museoviraston pääjohtajana. Hän aloitti työnsä Museoviraston edeltäjässä, Muinaistieteellisessä toimikunnassa, vuonna 1973. Hänen uransa tärkeimpiä tutkimuskohteita olivat viikinkiaikainen Laitilan Vainionmäen kalmisto ja Karijoen Susiluola. Purhonen väitteli vuonna 1998 tohtoriksi uskontotieteen laitokselle tekemällään väitöskirjalla "Kristinuskon saapumisesta Suomeen: Uskontoarkeologinen tutkimus".
Lovecraftin lähteillä
Lovecraftin lähteillä on Markku Sadelehdon toimittama ja Jalavan vuonna 2013 julkaisema antologia. Se on tarkoitettu H. P. Lovecraftin "Koottujen teosten" oheislukemistoksi ja esittelee Lovecraftin esikuvien ja ystävien kirjoittamia kauhunovelleja. Myös Lovecraftin tekstiä on mukana: novelli ”Arvoitus tuolta puolen” on hänen, C. L. Mooren, A. Merrittin, Robert E. Howardin ja Frank Belknap Longin yhteistyössä kirjoittama siten, että seuraava kirjailija on aina jatkanut tarinaa siitä, mihin edellinen oli sen jättänyt.Nörttityttöjen arvostelussa Nina Niskanen ja Anitta Kiviranta pitävät kirjaa kohtalaisena. Heistä kirjan novellit ovat kuitenkin keskenään turhan samankaltaisia, joskin Lovecraft-faneille tämä saattaa olla myös vahvuus. He myös panevat merkille, että suurin osa kirjailijoista edustaa samaa sukupolvea ja kuuluvat kaikki Lovecraftin ystäväpiiriin. Kuitenkin kirjan loppuun sijoitetut Arthur Machen ja Guy de Maupassant ovat vaikuttaneet selvästi varhaisemmin, ja heidän teostensa yhteys Lovecraftiin ja kirjan muihin novelleihin jää epäselväksi. Toisaalta antologia ei myöskään esittele uudempaa Lovecraft-vaikutteista kirjallisuutta, jolloin Lovecraftin mittava perintö jää käsittelemättä. Niskanen ja Kiviranta myös kritisoivat kirjailijaelämäkertojen sijoittamista esipuheeseen; heistä ne olisi ollut viisaampaa sijoittaa novellien yhteyteen, jolloin alaa tuntematon lukija osaisi paremmin yhdistää novellin ja sen kirjoittajan.
Graeme Lowdon
Graeme Lowdon (s. 23. huhtikuuta 1965) on brittiläinen liikemies ja yrittäjä sekä entinen Manorin Formula 1 -tallin toimitusjohtaja. Hän toimi Virginin, Marussian sekä Manor tallien toimitusjohtajana vuosina 2010–2015.
Bois-d'Arcy (Yvelines)
Bois-d'Arcy on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 30 km Pariisista länteen. Vaikka kunnan pinta-alasta on lähes puolet metsää, on se kuitenkin suuri työpaikkakeskittymä Versailles’n alueella.
Niangaye
Niangaye (myös "Niangay") on Nigerjoen tulvajärvi Malissa. Se sijaitsee Nigerin sisämaasuiston itäreunalla Moptin ja Timbuktun alueiden rajalla.
Järveä ruokkii Nigerjoen sivuhaaroista Bara Issasta ja Mayo Dolosta lähtevä kanava, joka jakaantuu Tiékawalin luona kahdeksi haaraksi. Toinen niistä johtaa Aougoundoujärveen ja toinen Tounkaraoun ohi Niangayeen. Niangayejärvestä lähtee Bambara Maoundén ohi kulkeva kanava Dôjärveen.
Kolmionmuotoinen Niangayejärvi on lähes 40 kilometriä pitkä ja 7–13 kilometriä leveä. Sen enimmäispinta-ala on 335 tai 400 neliökilometriä. Vesimäärä on enimmillään 1 300 miljoonaa kuutiometriä ja suurin syvyys noin 6,5 metriä.
Järven olemassaolo riippuu Nigerjoen vuosittaisen tulvan korkeudesta. Nigerin tulvien heikentymisen ohella Niangayen täyttymistä estää hiekan kasaantuminen siihen johtavaan kanavaan. Niangaye kuivui kokonaan vuonna 1981 ja sen alapuolella sijaitsevat järvet ovat olleet kokonaan kuivia vuodesta 1972 lähtien. Kuivuus on vaikeuttanut suuresti alueen maanviljelyä ja karjanhoitoa ja lopettanut kokonaan kalastuksen.
Aougoundou
Aougoundou on Nigerjoen tulvajärvi Malissa. Se sijaitsee Nigerin sisämaasuiston itäreunalla Moptin ja Timbuktun alueiden rajalla.
Järveä ruokkii Nigerjoen sivuhaaroista Bara Issasta ja Mayo Doiosta lähtevä kanava, joka jakaantuu Tiékawalin luona kahdeksi haaraksi. Toinen niistä johtaa Aougoundoujärveen ja toinen Niangayeen. Marras-tammikuussa saapuvan Nigerin tulvan lisäksi vähäisiä valumavesiä saadaan elo-syyskuussa järven itäpuolella sijaitsevilta Oré-Vendoun vuorilta ja mahdollisesti syys-lokakuussa Koraroujärven suunnasta.
Kolmionmuotoisen järven pinta-ala on 80–130 neliökilometriä. Sen keskellä sijaitsee Doundé-Alkayan saari. Nigerjoen tulvien heikentymisestä huolimatta Aougoundoussa on yleensä vettä ympäri vuoden. Vuoden 1983 lopusta marraskuuhun 1994 saakka se oli kuitenkin kokonaan kuiva. Järven täyttymistä vaikeuttaa hiekan kasaantuminen siihen johtavaan kanavaan.
Mamdouh Elssbiay
Mamdouh "Big Ramy" Elssbiay (s. 16. syyskuuta 1984) on egyptiläinen kehonrakentaja ja IFBB-ammattilainen, joka asuu tällä hetkellä Kuwaitissa. Hän osallistui vuosina 2013, 2014, 2015 ja 2016 Mr. Olympia kisoihin.
Jean-Marie Duhamel
Jean-Marie Constant Duhamel (5. helmikuuta 1797 – 29. huhtikuuta 1872) oli ranskalainen matemaatikko ja fyysikko. Hänen mukaansa on nimetty epälineaaristen osittaisdifferentiaaliyhtälöiden ratkaisumenetelmä Duhamelin periaate. Hän oli ensisijaisesti matemaatikko, mutta tutki myös lämpöä, mekaniikkaa ja akustiikkaa.
http://www-history.mcs.st-andrews.ac.uk/Biographies/Duhamel.html
Korarou (järvi)
Korarou on järvi Malissa. Se sijaitsee Bandiagaran–Homborin ylängön pohjoispuolella Moptin alueen Douentzan piirissä.
Pohjois-eteläsuuntainen kapea järvi on 20–30 kilometriä pitkä. Veden ollessa korkeimmilaan se ulottuu pohjoisessa aina Kersaniin saakka. Pinta-ala vaihtelee 80 ja 170 neliökilometrin välillä. Korarouta ruokkivat etupäässä etelästä Bandiagaran ylängöltä ja idästä Goundouroun vuorilta heinä-syyskuussa valuvat sadevedet, mutta marras-tammikuussa siihen voi virrata myös Nigerjoen tulvavesiä Aougoundoujärven suunnasta. Järven valuma-alueen laajuus on 3 200 neliökilometriä.
Nykyään Koraroussa on vettä yleensä vain heinä-lokakuussa. Poikkeuksellisen kosteina vuosina se voi kuivua vasta maaliskuussa. Järvellä harjoitetaan riisin viljelyä, karjanhoitoa ja kalastusta. Sen rannalla sijaitsee Koraroun kunnan keskuskylä Diona.
Facundo Guichón
Facundo Geremias Guichón Sisto (s. 8. helmikuuta 1991 Florida, Uruguay) on uruguaylainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja. Guichón edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Seinäjoen Jalkapallokerhoa.
Guichón aloitti ammattilaisuransa Peñarolissa, jossa hän pelasi kuusi Uruguayn Primera Divisiónin ottelua vuonna 2011. Kaudella 2012–2013 Guichón pelasi 12 Uruguayn pääsarjaottelua lainalla Racingissa ja seuraavalla kaudella 11 ottelua toisessa pääsarjaseurassa El Tanque Sisleyssä niin ikään lainalla.
Kesällä 2014 Guichón siirtyi Peñarolista Espanjaan, Segunda Divisiónissa pelaavaan Alcorcóniin. Hän pelasi kauden 2014–2015 aikana seurassa 32 sarjaottelua, joista 28 avauskokoonpanossa. Seuraavaksi kaudeksi Guichón siirtyi samassa sarjassa pelaavaan Alavésiin. Hän pelasi 30 sarjaottelua, joista yhdeksän avauskokoonpanossa, kun Alavés saavutti Segunda Divisiónin voiton ja nousun Espanjan pääsarjatasolle. Guichón pysyi kuitenkin Segunda Divisiónissa ja vaihtoi seuraa jälleen kesällä 2016 siirtyen UCAM Murciaan. Hän pelasi seurassa syyskauden ja viisi sarjaottelua.
Maaliskuussa 2017 Guichón teki sopimuksen Veikkausliigassa pelaavan Seinäjoen Jalkapallokerhon kanssa.
Heinkel P.1080
Heinkel P.1080 oli saksalaisen Heinkel Flugzeugwerken kehittämä kaksimoottorinen yksipaikkainen suihkuhävittäjä.
Konetyypin kehitys käynnistyi vuoden 1945 alulla, mutta se kehitettiin todennäköisesti loppuun vasta sodan jälkeen yhdysvaltalaismiehittäjien valvonnassa. Yhtään konetta ei kuitenkaan rakennettu. P.1080.01-malli olisi ollut yksipaikkainen peräsimetön suihkuhävittäjä, jonka voimalaitteeksi kaavailtiin kahta siiven tyviin asennettua Eugen Sängerin suunnittelemaa ramjet-moottoria, joissa olisi ollut halkaisijaltaan 1,5 metrinen polttokammio. 8,5 metriä pitkät, kooltaan huomattavan suuret moottorit määrittivät pitkälti koko koneen mitat.
Ramjet-moottoreiden käynnistys ei ollut mahdollista matalissa lentonopeuksissa, minkä seurauksena P.1080:n lentoonlähtö olisi tehty neljän RATO-raketin avulla, jotka olisivat kiihdyttäneet koneen nopeuteen, jossa ramjet-voimalaitteet voitaisiin käynnistää. Koneen lyhyen rungon peräosaan oli sijoitettu sivuperäsin, ja laskutelineenä toimi rungon alle kiinnittynyt laskeutumissuksi. Aseistukseksi kaavailtiin kahta eturungon alaosaan kiinteästi asennettua 30 millimetrin MK 108 -tykkiä.
Haribongo
Haribongo (myös "Haribomo") on Nigerjoen entinen tulvajärvi Malissa. Se sijaitsi Timbuktun alueen Gourma-Rharousin piirissä Garoujärven koillispuolella.
Nuolenkärjen muotoisen Haribongon pituus oli 25 ja leveys neljä kilometriä. Siihen johti kymmenen kilometriä pitkä Hazabab-niminen kanava Garoun yhteyteen kuuluneesta Titolaouenjärvestä. Järven pinta-ala oli laajimmillaan 55 neliökilometriä, vesimäärä enimmillään 290 miljoonaa kuutiometriä ja suurin syvyys 11,5 metriä.
Haribongo ja Kabongo olivat Nigerjoesta kauimpana sijainneet tulvajärvet. Ne täyttyivät korkeintaan kahdeksaksi tai kymmeneksi vuodeksi ja pysyivät kuivina jopa 15–30 vuoden ajan. Haribongo täyttyi viimeksi vuosien 1955–1956 tulvien aikana. Vesi pysyi korkealla vuoteen 1967 saakka, mutta vuoden 1972 jälkeen järvi kuivui kokonaan. Haribongon kuivuminen hävitti kalastuselinkeinon ja vaikeutti maanviljelyä ja karjanhoitoa, minkä johdosta monet seudun asukkaista joutuivat muuttamaan maan muihin osiin.
Liitutaulun raapimisääni
Liitutaulun raapimisääni on ääni, joka syntyy kun liitutaulua raapaistaan kynnellä tai muulla terävällä, etenkin metallisella esineellä. Tämä ääni on yleisesti tiedetty erittäin ärsyttäväksi useimpien ihmisten mielestä. Kölnissä toimivan media- ja kommunikaatiokorkeakoulun professorin Michael Oehlerin mukaan ihmiset ovat ikään kuin ennaltamäärättyjä inhoamaan kynsien ääntä liitutaulua vasten.
Vuoden 2011 tutkimuksessa Oehler ja Christoph Reuter esittivät hypoteesin, jonka mukaan äänen epämiellyttävyyden aiheuttaa ihmisen korvakäytävän muodon akustinen resonanssi, joka vahvistaa tiettyjä taajuuksia, varsinkin välillä 2000–4000 Hz, niin paljon että tämä aiheuttaa fyysistä kipua. Nämä tutkimustulokset esitettiin Acoustical Society of American konferenssissa ja tukivat aikaisempaa vuoden 1986 tutkimusta, jonka teki Vanderbiltin yliopiston psykologi Randolph Blake kollegoineen. He huomasivat, että kynsien ääni liitutaululla ärsytti ihmisiä, vaikka äänen korkeimmat (kimeimmät) taajuudet suodatettaisiin pois. Tämän psykoakustiikan alan tutkimustyön ansiosta Blakelle myönnettiin vuoden 2006 Ig Nobel -palkinto.
MobyGames
MobyGames on vuonna 1999 perustettu tietokone- ja videopelien luetteloimiseen keskittynyt verkkosivusto.
Sisältöä lisätään palveluun vapaaehtoisvoimin. Muutokset voidaan jäljittää nimettyihin tunnuksiin.
Nykyinen omistaja on ostanut palvelun vuonna 2013 GameFly:lta, joka oli ostanut palvelun vuonna 2010.
Huomattavaa on, että sivustolla pelit nimetään ensisijaisesti yhdysvaltalaisen julkaisunimen mukaan, joka voi olla eri kuin Euroopassa käytetty nimi.