Kansallistaidetta
Kansallistaidetta on Juha Ilvakselta vuonna 1989 ilmestynyt kirja Kansallis-Osake-Pankin taidekokoelmasta, joka on sittemmin osin myyty ja osin Taidesäätiö Meritan omistuksessa.
Teoksen kustansi Kansallis-Osake-Pankki satavuotisjuhlansa kunniaksi ja sen laati Juha Ilves apunaan toimituskunta, johon kuuluivat hänen lisäkseen Raimo Viskari, Asko Kupiainen ja Soini Hakoniemi. Kirjan taideteosten valokuvaajana toimi Seppo Hilpo ja kirjan graafisena suunnittelijana Jorma Hautala.
Kirjasta julkaistiin myös englanninkielinen laitos "The Kansallis centenary collection of Finnish art" (1989) ja erillinen suomenkielinen dokumentaatio-osa, joka oli tarkoitettu kirjastojen ja taidehistorian opiskelijoiden ja tutkijoiden käyttöön ja jossa kirjassa esitellyistä taideteoksista on esitetty muun muassa niitä koskevat lähde- ja arkistoviitteet sekä mahdolliset näyttelytiedot sekä maininnat kirjallisuudessa.
Kirjassa on 360 sivua, joista vajaa 70 käsittelee pankin vaiheita taide-elämään osallistujana, mukaan lukien varhaiset muotokuvat pankin eri tiloissa ja varsinainen taiteen kerääminen, joka alkoi vasta 1950-luvun lopussa. Teoksen laatimisen aikaan pankilla oli noin 4 800 taideteoksen kokoelma, josta inventoitiin uudestaan noin 120 konttorin taideteokset pääkaupunkiseudulla ja suurimmissa kaupungeissa ja löydettiin noin 50 aiemmin luetteloimatonta teosta. Taidekokoelmasta ei ollut käytettävissä mitään aiempaa historiaa.
Kirjan sivulta 67 alkavaan taiteilijoiden ja heidän taideteostensa esittelyyn "Valikoima suomalaista taidetta" valittiin yhteestä 127 taiteilijaa. Jokaiselta taiteilijalta on hänen esittelynsä yhteyteen liitetty yhden tai useamman teoksen valokuva. Taiteilijaesittelyt ovat elämäkerrallisia, joskin teoksen kirjoittaja nimittää niitä saatesanoissaan esseiksi. Esittelyt ovat pääosin sivun mittaisia, kahdella sivulla esitellyt taiteilijat ovat Juhana Blomstedt, Albert Edelfelt, Pekka Halonen, Kari Huhtamo, Pentti Kaskipuro, Unto Koistinen, Ahti Lavonen, Berndt Lindholm, Hjalmar Munsterhjelm, Lars-Gunnar Nordström, Laila Pullinen, Unto Pusa, Kimmo Pyykkö, Helena Schjerfbeck, Sam Vanni ja Ferdinand von Wright. Taiteilijoita ei esitellä aakkosjärjestyksessä, mutta ei myöskään ikäjärjestyksessä. Ensimmäinen esitelty taiteilija on Alexander Lauréus ja viimeinen Anna-Maria Osipow.
Kustakin taiteilijan esittelyn yhteyteen valitusta teoksesta on kerrottu sen nimi, valmistumisvuosi, tekotapa kuten "öljy kovalevylle", maalauksista koko ja useimmista patsaista korkeus tai joissakin tapauksissa kaikki mitat, mahdollinen valmistuspaikka kuten Uhra-Beata Simberg-Ehrströmin ryijylle "Munkki" (1965) Suomen Käsityön ystävät -yhdistyksen kutomo, sekä mahdolliset muut tiedot kuten taidegrafiikasta vedos, samoin kuin pankin teoksesta käyttämä inventaarinumero, teoksen hankintavuosi ja sijoituspaikka kaupungin tai kunnan tarkkuudella. Myös teoksen alkuosassa on kuvituksena valokuvia pankin omistamista taideteoksista, joista esitetään taiteilija, teoksen valmistumisvuosi ja koko sekä joissakin tapauksissa sijoituspaikka, mutta ei inventaarinumeroa. Näiden teosten hankintavuodet ja muita hankintaan ja teosten sijoittamiseen liittyviä tietoja on esitetty tekstissä. Pankin muotokuvakokoelmasta on erillinen teoksen luku (ss. 54-66).
Teokseen sisältyy myös Arja Eerolan laatima aakkosellinen luettelo (ss. 354-359) niistä Suomen Taiteilijaseuran taiteilijamatrikkeleihin kuuluvista taiteilijoista, joiden teoksia on pankin kokoelmassa, ja heidän kokoelmassa olevien teostensa lukumäärä teostyypeittäin eli maalaukset ja muut originaaliteokset, grafiikka sekä veistotaide. Grafiikoista luettelossa on vedosten yhteinen lukumäärä, veistoksiin on sijoitettu kaikki kolmiulotteiset teokset, mutta kahdelle kuvataiteilijoiden tekstiiliteokselle ei ole varattu omaa tietosaraketta. Luettelossa on esitetty erikseen Ornamoon liittyneet 31 taiteilijaa ja heidän teostensa määrä teostyypeittäin tekstiilitaide, muu taideteollisuus ja kuvataide. Luettelossa ei ole sen laatimisperiaatteen vuoksi kaikkia pankin kokoelman taiteilijoita ja heidän teoksiaan, minkä lisäksi yksi Göran Augustsonin ja yksi Laila Pullisen teos ovat jääneet pois epähuomiossa.