hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Raoul Hyman
Raoul Hyman (s. 12. toukokuuta 1996 Durban, Etelä-Afrikka) on eteläafrikkalainen autourheilija. Kaudella 2017 hän kilpaili GP3-sarjassa Campos Racing -tallissa.
Dua Lipa (albumi)
Dua Lipa on englantilaisen laulajan Dua Lipan esikoisstudioalbumi, joka julkaistiin 2. kesäkuuta 2017 levy-yhtiöllä Warner Bros. Records. Sanoitusten teemat käsittelevät Lipan henkilökohtaisia käsityksiä rakkaudesta, seksistä sekä elämänhallinnasta. Albumilta julkaistiin yhteensä seitsemän singleä, muun muassa ”Be the One”, ”Hotter than Hell”, ”New Rules” ja ”Blow Your Mind (Mwah)”, jotka sijoittuivat Britannian singlelistan sijoille 9., 15., 19. ja 30.
Albumi debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalla 77. Suomessa se ylsi virallisen albumilistan sijalle 11.
Solimana
Solimana oli pieni länsiafrikkalainen valtio 1800-luvulla, pääkaupunkinaan linnakekaupunki Falaba.
Vuonna 1884 mandinkahallitsija Samori hyökkäsi tuolloin Manga Sewan hallitsemaan Solimanaan yhdessä kuningas Kalieren kanssa. Samorin kenraalin N’fa Alin tuhotessa useita Falaban ympäröimiä kyliä, mandinkajoukot aloittivat viisi kuukautta kestävän Falaban piirityksen. Kaupunkinsa asukkaiden miltei kuollessa nälkään Manga Sewa kokosi perheensä Falaban ammusvarastoon ja sytytti soihdun, tappaen itsensä ja samalla murtaen Falaban linnoituksen muurit.
Solimanan alue liitettiin Samorin Mandinkan valtakuntaan. Samorin kukistuessa itse vuosia myöhemmin Solimanan käsittänyt alue liitettiin brittiläiseen imperiumiin, sulattaen sen yhteen Sierra Leonen kruununsiirtomaan kanssa.
Clifford Nelson Fyle
Clifford Nelson Fyle (29. maaliskuuta 1933 Freetown, Brittiläinen Sierra Leone – 18. tammikuuta 2006 Yonkers, New York, Yhdysvallat) oli sierraleonelainen kielitieteiden professori, kirjailija, matemaatikko sekä lehtori, joka sanoitti Sierra Leonen kansallislaulun. Hän oli ensimmäinen sierraleonelainen, joka tuotti kirjoja opetukseen sierraleonelaisilla kielillä.
Clifford Nelson Fyle syntyi ja varttui Freetownissa, Brittiläisessä Sierra Leonessa kriojen etniseen ryhmään kuuluville vanhemmille. Fyle kävi Freetownin Methodist Boys’ High Schoolia sekä Fourah Bay Collegea, joka oli tuolloin Englannin Durhamin yliopiston akkreditoima yliopisto. Fyle suoritti alemman korkeakoulututkinnon kielitieteissä ja matematiikassa 20-vuotiaana. Hän aloitti menestyneen uran kasvattajana suoritettuaan diplomin koulutuksessa. Fyle aloitti työelämänsä opettajana Freetownin Methodist Boys’ High Schoolissa.
Qolobaa Calankeed
Qolobaa Calankeed on Somalian liittotasavallan kansallislaulu. Sen sanoitti sekä sävelsi Abdullahi Qarshe. Vaikka kansallislaulua "Soomaaliyeey toosoo" käytetään usein kansallislauluna, on Somalian virallinen kansallislaulu silti "Qoloba Calenkeed".
Qolobaa calankeed,
waa ceynoo,
Innaga keenu waa,
Cirkoo kale ee,
Oon caadna lahayn,
Ee caashaqaye.
Xidigyahay cadi,
Waad noo ciidamisee,
Carradaa kaligaa 
adow curadee
cadceeda sidee
lo caan noqo ee
sidii culagii 
ciidad marisee
Alloow haku celin 
Alloow haku celin
Aubeterre-sur-Dronne
Aubeterre-sur-Dronne [obtɛʁ syʁ dʁɔn] on Ranskan kunta Uuden-Akvitanian alueella Charenten departementin kaakkoiskulmassa Dordognen rajalla. Kunnan asukasluku vuonna 2014 oli 400. Aubeterre-sur-Dronne kuuluu departementissaan Tude-et-Lavaletten kantoniin Angoulêmen arrondissementissa. Se sijaitsee 42 kilometriä etelään departementin pääkaupungista Angoulêmesta.
Nimensä mukaisesti Dronne-joen varrella sijaitseva Aubeterre-sur-Dronne kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön "Les Plus Beaux Villages de France".
Ars-en-Ré
Ars-en-Ré [aʁs.ɑ̃.ʁe] on Ranskan kunta Uuden-Akvitanian alueella Charente-Maritimen departementissa. Se on yksi Atlantin rannikon La Rochellen kaupungin edustalla sijaitsevan Île de Ré -saaren kymmenestä kunnasta. Ars-en-Rén asukasluku vuonna 2014 oli 1 282.
Ars-en-Ré kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön "Les Plus Beaux Villages de France", johon kuuluu myös La Flotte samalta saarelta.
Worcester Railers
Worcester Railers on yhdysvaltalainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Worcesteristä, Massachusettsta. Se pelaa ECHL-liigaa.
"(Tilanne 26. tammikuuta 2019)"
Hiers-Brouage
Hiers-Brouage [jɛʁ bʁuaʒ] on Ranskan kunta Uuden-Akvitanian alueella Charente-Maritimen departementissa. Hiers-Brouagen asukasluku vuonna 2014 oli 640. Kunta kuuluu departementissaan Marennesin kantoniin Rochefortin arrondissementissa.
Kardinaali Richelieun 1700-luvulla suon keskelle rakennuttama linnakylä Brouage kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön "Les Plus Beaux Villages de France".
Aiemmin alueen pääelinkeinoja oli suolan tuotanto, nykyisin ostereiden viljely.
Belleville Senators
Belleville Senators on kanadalainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Bellevillestä, Ontariota. Se pelaa AHL-liigassa ja toimii NHL-joukkue Ottawa Senatorsin farmijoukkueena.
"(Tilanne 15. tammikuuta 2019)"
Suomen yhdistyslaki
Suomen yhdistyslaki (26.5.1989/503) on laki, jossa säädetään yhdistysten perustamisesta, päätöksenteosta, hallinnosta ja purkautumisesta. Nykyinen yhdistyslaki on ollut voimassa 1.1.1990 alkaen. Lakiin on useita tehty muutoksia sen jälkeen.
Yhdistyslaki antaa perusteet yhdistyksen hallinnon järjestämisestä. Yhdistyksellä on kuitenkin autonomia päättää hallintonsa järjestämisestä niiltä osin kun se ei ole ristiriidassa lain kanssa.
Yhdistyslain perusta on Suomen perustuslaissa, jonka 13 §:n mukaan jokaisella on yhdistymisvapaus, mikä sisältää oikeuden ilman lupaa perustaa yhdistys, kuulua tai olla kuulumatta yhdistykseen ja osallistua yhdistyksen toimintaan. Yhdistymisvapaudesta säädettiin myös vuoden 1919 hallitusmuodossa.
Yhdistyslaki jakautuu kahteentoista lukuun, jotka kattavat koko yhdistystoiminnan elinkaaren.
Ensimmäisessä luvussa säädetään muun muassa kielletyistä ja luvanvaraisista yhdistyksistä. Yhdistyksen tarkoitus ei saa olla hyvien tapojen vastainen.
Toisessa luvussa säädetään, kuinka yhdistys perustetaan. Perustettavasta yhdistyksestä on tehtävä peruskirja ja yhdistyksen on hyväksyttävä säännöt lain 8 §:n mukaisesti. Yhdistyksellä on oltava nimi, kotipaikka ja tarkoitus. Lisäksi säännöissä on määrättävä keskeisistä yhdistyksen hallinnon periaatteista, kuten tilintarkastuksesta.
Kolmannessa luvussa säädetään yhdistyksen jäsenyydestä. Yhdistyksellä on oltava jäsenluettelo. Luvussa säädetään myös jäseneksi hyväksymisestä, eroamisesta ja erottamisesta.
Neljännessä luvussa säädetään yhdistyksen päätösvallan käyttämisestä. Päätösvalta yhdistyksessä kuuluu sen jäsenille, mutta yhdistys voi delegoida osaa sen päätösvallasta muille toimielimille.
Viidennessä luvussa säädetään yhdistyksen päätöksenteon perusteista. Luvussa säädetään muun muassa yhdistyksen kokouksesta, kokouskutsusta, valtuutettujen kokouksesta, vaalijärjestyksestä sekä pöytäkirjoista.
Kuudennessa luvussa säädetään yhdistyksen muun muassa hallituksesta, esteellisyyksistä sekä tilintarkastuksesta.
Seitsemännessä luvussa säädetään yhdistyksen purkautumisesta.
Kahdeksannessa luvussa säädetään yhdistyksen varoituksesta, toimintakiellosta ja yhdistyksen lakkauttamisesta.
Yhdeksännessä luvussa säädetään yhdistyksen merkitsemisestä yhdistysrekisteriin.
Kymmenennessä luvussa säädetään rekisteröimättömien yhdistysten vastuista ja velvoitteista.
Yhdestoista ja kahdestoista luku sisältävät erinäisiä säännöksiä sekä voimaantulo- ja siirtymäsäännökset.
Binghamton Devils
Binghamton Devils on yhdysvaltalainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Binghamtonista, New Yorkista. Se pelaa AHL-liigassa ja toimii NHL-joukkue New Jersey Devilsin farmijoukkueena.
"Lähde: EliteProspects"
MFK Ružomberok
Mestský futbalový klub Ružomberok on jalkapalloseura Ružomberokin kaupungista. Seura pelaa Slovakian korkeimmalla sarjatasolla Corgoň Ligassa. Slovakian mestaruuden Ružomberok on voittanut kaudella 2005–06.Slovakian Cupin seura on voittanut kaudella 2005–06.
MZK Ružomberok on perustettu vuonna 1906 erityisesti italialaisten työläisten avulla. Ružomberok on pelannut useammalla kaudella Euroopan sisäisissä turnauksissa. Ensimmäisen kerran se oli mukana UEFA Cupissa kaudella 2001–02, jolloin se jäi ensimmäiselle kierrokselle. Kaudella 2006–07 Ružomberok pelasi Mestarien liigassa, mutta jäi kolmannelle karsintakierrokselle. Kaudella 2016–17 seura pelaa Eurooppa-liigassa.
Laval Rocket
Laval Rocket on kanadalainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Lavalista, Québecistä. Se pelaa AHL-liigassa ja toimii NHL-joukkue Montreal Canadiensin farmijoukkueena.
Diana Karenne
Diana Karenne (oikealta nimeltään "Leucadia Konstantia", 1888 – 14. lokakuuta 1940 Aachen) oli Italiassa, Ranskassa ja Saksassa työskennellyt elokuvanäyttelijä.
Karenne syntyi Kiovassa tai eräiden tietojen mukaan Danzigissa tai Stettinissä. Hänen veljensä oli elokuvatuottaja Gregor Rabinowitsch. Karenne aloitti elokuvauransa Italiassa vuonna 1914. Hänen ensimmäinen pääosansa oli Ernesto Maria Pasqualin elokuvassa "Passione tzigana" vuonna 1916. Karenne alkoi pian myös käsikirjoittaa ja ohjata ja perusti vuonna 1917 veljensä Davidin kanssa oman tuotantoyhtiön. Asta Nielsenin innoittama näyttelijä oli yksi mykkäelokuvan rohkeista diivoista, jonka tyyliä on verrattu Lyda Borelliin.
1920-luvun alussa Karenne siirtyi Pariisiin ja sittemmin Berliinin, jossa häntä ohjasivat muun muassa Rudolf Meinert, Aleksandr Volkov ja Richard Oswald. Näyttelijän ura päättyi äänielokuvan tultua, mutta vuonna 1940 hän esiintyi vielä Carmine Gallonen elokuvassa "Manon Lescaut". Karenne kuoli Aachenin pommituksessa saamiinsa vammoihin.
Camptosaurus
Camptosaurus (nimen merkitys: ”taipuisa lisko”) on linnunlantioisten dinosaurusten suku, joka eli myöhäisellä jurakaudella nykyisessä läntisessä Pohjois-Amerikassa.
Camptosaurus oli 5-8 metriä pitkä, korkeus oli 1,2-1,8 metriä, paino oli 800-900 kilogrammaa.
Se pystyi kävellemään kahdella tai neljällä jalalla.
Camptosauruksella oli kasviperäinen ruokavalio. Sillä oli voimakas nokka, joka auttoi sitä syömään kuituista kasvillisuutta. Camptosauruksen posket olivat täynnä satoja kestäviä hampaita karkeiden kuitujen hiontaan. Molemmissa Käsissä oli peukalo ja leviäisi sormet; siksi on mahdollista, että Camptosaurus pystyi tarttumaan käsillään pieniin puihin vetämään ruokaa nokkaansa.
Camptosauruksen luita ollaan löydetty Pohjois-Amerikasta, Englannista ja Portugalista.
Camptosaurus eli Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa.
Sonderkommando (tuhoamisleiri)
Sonderkommandot olivat toisessa maailmansodassa natsi-Saksan perustamilla tuhoamisleireillä vankiryhmiä, joiden tehtävänä oli avustaa toisten vankien tappamisessa. Sonderkommandot eivät osallistuneet suoraan tappamiseen, vaan he saattoivat uhrit kaasukammioihin, tyhjensivät kammiot kaasutuksen jälkeen ja hoitivat ruumiiden hävittämisen. Suostuminen tehtävään merkitsi muutamaa kuukautta enemmän elinaikaa – ja huomattavasti parempaa ruokaa: suurempia leipäannoksia ja vahvempaa keittoa, joskus jopa vähän lihaakin.
Tietyn ajan kuluttua jokainen Sonderkommando-ryhmä tapettiin. Tavallinen elinaika oli kaksi kuukautta. He johtivat myös kapinaa Treblinkassa ja Auschwitzissa. Vain pieni osa sonderkommandoihin kuuluneista selvisi hengissä.
Ankylopollexia
Ankylopollexia on linnunlantioisten dinosaurusten kladi, joka eli myöhäiseltä jurakaudelta myöhäiselle liitukaudelle (noin 156 ja 65 miljoonaa vuotta sitten, Kimmeridge-vaiheelta Maastricht-vaiheelle), nykyisessä Amerikassa, Afrikassa, Euroopassa ja Aasiassa.
Ankylopollexia määritellään vähiten kattavaksi kladiksi, joka sisältää "Camptosaurus disparin" (Marsh, 1879) ja "Parasaurolophus walkerin" (Puistot, 1922).
Seuraavassa yksinkertaistetussa kladogrammissa noudatetaan Andrew McDonald "et al." tutkimusta marraskuulta 2010, täydennetty McDonaldsin vuoden 2011 tiedoilla.
FK Trakai
Futbolo Klubas Trakai on jalkapalloseura Trakain kaupungista. Seura on pelaa Liettuan korkeimmalla sarjatasolla A Lygassa. Trakai on perustettu vuonna 2005.
Schmidt-reaktio
Schmidt-reaktio on kemiallinen reaktio, jossa atsidi-ioni reagoi karbonyyliyhdisteen kanssa happamissa olosuhteissa. Reaktion tuote riippuu lähtöaineesta. Karboksyylihapoista muodostuu amiineja, aldehydeistä nitriilejä ja ketoneista amideja. Reaktion raportoi ensimmäisen kerran saksalainen kemisti Karl Friedrich Schmidt vuonna 1924 valmistettuaan näin bentsofenonista ja vetyatsidista bentsanilidia. Reaktio on nimetty hänen mukaansa.
Schmidt-reaktio tapahtuu helposti useille karboksyylihapoille ja ketoneille ja huonommin aldehydeille. Alifaattiset ja alisykliset karbonyyliyhdisteet reagoivat aromaattisia yhdisteitä herkemmin. Rengasrakenteisista ketoneista muodostuu rengasrakenteisia amideja eli laktaameja. Reaktio voidaan suorittaa myös molekyylinsisäisesti, jolloin tuotteessa on kahden renkaan muodostama fuusioitunut rakenne. Alun perin reaktiossa käytettiin vetyatsidia. Vetyatsidi on kuitenkin erittäin myrkyllistä ja räjähdysherkkää. Tämän vuoksi nykyään käytetään muita yhdisteitä, esimerkiksi natriumatsidia, joista muodostuu vetyatsidia reaktion olosuhteissa. Schmidt-reaktio vaatii voimakkaasti happaman katalyytin. Usein käytettyjä ovat muun muassa rikkihappo, polyfosforihappo, trikloorietikkahappo ja Lewis-hapot kuten alumiinikloridi.
Karboksyylihappojen ollessa lähtöaineina tapahtuu Schmidt-reaktion reaktiomekanismin ensimmäisessä vaiheessa vesimolekyylin eliminaatio hapon katalysoimana. Näin muodostuu hyvin elektrofiilinen asyliumioni. Nukleofiilinen atsidi-ioni reagoi tämän kanssa nukleofiilisessa additioreaktiolla ja muodostuu asyyliatsidi. Seuraavassa vaiheessa asyyliatsidista eliminoituu typpikaasua ja yhdiste toisiintuu isosyanaatiksi. Isosyanaatti hydrolysoituu karbamiinihapoksi. Karbamiinihappo on epästabiili ja hajoaa hiilidioksidiksi ja amiiniksi.
Aldehydien ja ketonien tapauksessa ensimmäisessä vaiheessa karbonyyliyhdisteen karbonyyliryhmän happiatomi protonoituu. Tämä lisää aldehydien ja ketonien elektrofiilisyyttä. Tätä vaihetta seuraa atsidi-ionin additio molekyyliin ja muodostuu atsidoalkoholi. Happamissa olosuhteissa tästä molekyylistä eliminoituu vettä ja muodostuu atsidoimiini, joka hajoaa typeksi ja toisiintuu nitriliumioniksi. Mikäli lähtöaineena on aldehydi luovuttaa tämä ioni protonin ja muodostuu nitriili. Ketoneista muodostuva nitriliumioni sen sijaan hydrolysoituu amidiksi.
La Flotte
La Flotte tai La Flotte-en-Ré on Ranskan kunta Uuden-Akvitanian alueella Charente-Maritimen departementissa. Se on yksi Atlantin rannikon La Rochellen kaupungin edustalla sijaitsevan Île de Ré -saaren kymmenestä kunnasta. La Flotten asukasluku vuonna 2014 oli 2 849.
La Flotte kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön "Les Plus Beaux Villages de France", johon kuuluu myös Ars-en-Ré samalta saarelta.
A. B. C. Sibthorpe
Aaron Belisarius Cosmo Sibthorpe (183?–1916) oli 1800-luvun afrikkalainen historioitsija. Hän julkaisi kirjat "History of Sierra Leone" ja "Geography of Sierra Leone" vuonna 1868.
Sibthorpe syntyi tuntemattomassa paikassa Beninin alueella ja joutui kaapatuksi ja orjuutetuksi. Päästessään vapautetuksi siirtomaa-aikaiseen Sierra Leoneen hän pysyi maassa koko loppuelämänsä. Sibthorpesta tuli opettaja ja hän opetti Sierra Leonen pääkaupungin Freetownin ympärillä sijaitsevissa kylissä.
Ashdon Haltin rautatieasema
Ashdon Haltin rautatieasema oli pieni rautatieasema Saffron Walden Railwayn varrella Ashdonissa, Essexissä. Se oli käytössä vuosina 1911–1964.
Great Eastern Railway avasi aseman paikallisten kampanjoinnin tuloksena 14. elokuuta 1911. Asemalla oli yksi maasta ja klinkkeristä tehty laituri, jonka reunat oli tehty ratapölkyistä. Laiturille tuotiin vuonna 1916 odotushuoneeksi vanha Great Eastern Railwayn vaunun kori, jonka sisukset poistettiin ja tilalle asennettiin puisia penkkejä.
Koska asemalla ei ollut henkilökuntaa, matkustajat nousivat siellä juniin maksamatta ja ostivat lipun joko Bartlow’n, Audley Endin tai Saffron Waldenin asemalta.
Rautateiden käyttäjämäärät laskivat sodan jälkeen, ja vuoden 1963 Beechingin leikkauksissa Saffron Walden Railwayta ehdotettiin suljettavaksi. Paikallisten vastustuksesta huolimatta matkustajaliikenne linjalla loppui 7. syyskuuta 1964. Ashdon Haltin asema suljettiin samana päivänä.
Vaikka aseman laituri on tehty maasta, klinkkeristä ja puusta, se on edelleen melko ehjä, vaikkakin pitkälti umpeen kasvanut. Myös odotushuone on yhä paikallaan.
Obiora Aniche
Obiora Aniche (s. 20. joulukuuta 1975 Onitsha, Nigeria) on nigerialainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä.
Aniche pelasi vuosina 1995–1997 Veikkausliigassa 44 ottelua ja teki 12 maalia edustaen HJK:ta. Hän teki ensimmäisen liigamaalinsa ensimmäisessä liigaottelussaan 5. heinäkuuta 1995, kun HJK pelasi kotonaan 1–1-tasapelin TPV:tä vastaan. Aniche oli saavuttamassa SM-pronssia kaudella 1995 ja Suomen-mestaruutta kaudella 1997. Kaudella 1996 Aniche teki HJK:n säilymisen ratkaisseen maalin liigakarsinnassa HIK:ta vastaan. Lisäksi Aniche voitti HJK:ssa Suomen Cupin 1996.
Ykkösessä Aniche edusti KPV:tä kaudella 1999 tehden 25 ottelussa kymmenen maalia ja Jaroa kaudella 2000 tehden 12 ottelussa viisi maalia. Kakkosessa Aniche edusti TP-47:ää kaudella 1994, Natevaa kaudella 2001 tehden 16 ottelussa neljä maalia ja Futuraa kaudella 2003 tehden seitsemässä ottelussa neljä maalia. Vuonna 2004 Aniche edusti BK-46:ttä Kolmosessa ja vuonna 2005 samalla sarjatasolla IFFK:ta.
Helmikuussa 2015 Aniche aloitti päätoimisena juniorivalmentajana TiPS:ssa. Hän on suorittanut UEFA B -valmentajakoulutuksen.
HJK
Camptosauridae
Camptosauridae on linnunlantioisten dinosaurusten heimo, joka eli myöhäiseltä jurakaudelta varhaiselle liitukaudelle (noin 162–145 miljoonaa vuotta sitten, Kimmeridge-vaiheelta Berrias-vaiheelle), nykyisessä Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.
Camptosauridae määritellään kattavimmaksi kladiksi, joka sisältää "Camptosaurus disparin" (Marsh, 1879), muttei "Parasaurolophus walkeria" (Puistot, 1922).
Mornac-sur-Seudre
Mornac-sur-Seudre [mɔʁ.nak.syʁ.sœdʁ] on Ranskan kunta Uuden-Akvitanian alueella Charente-Maritimen departementissa. Asukasluku vuonna 2014 oli 822. Kunta kuuluu departementissaan La Trembladen kantoniin Rochefortin arrondissementissa.
Seudre-joen kanavien pirstomalla suistoalueella sijaitseva Mornac-sur-Seudre kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön "Les Plus Beaux Villages de France", johon kuuluu neljä muutakin kylää Charente-Maritimen departementista.
Alueella tuotetaan merisuolaa ja viljellään ostereita.
Myllyjärvi (Loppi)
Myllyjärvi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 10,8 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen erottaa vieresestä Heinunlammista Takanummi ja Välinummi. Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvellä on kaksi saarta. Rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa sekä viisi muuta rakennusta.Niille tulee tiet yhdystieltä 13624.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,3 metriä mpy. Järveen laskee kuivatusojien johto-oja Laihasensuolta, minkä läpi myös Särkijärvenoja on johdettu. Se laskee kuitenkin Pikku-Heinun ja Heinunlammin kautta Myllyjärveen. Järven oma laskuoja Myllypuro laskee Kaartjärven länsirantaan.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli laajempi ja U-kirjaimen muotoinen. Tämä viittaa järvenlaskuun, jossa entinen ”Heino lampi” jakautui laskettaessa mahdollisesti kolmeksi lammeksi. Ne ovat nykyään nimeltään Pikku-Heinu, Heinunlammi ja Myllyjärvi. Kartassa järven luoteispuolella sijaitsi Heinon talo ja sen pellot suon ympäröimänä. Järven ympäristössä ei ole merkitty niittyjä, mutta Myllyojassa pyöri vesimylly. Vuoden 1958 peruskartassa oli järven nimi kirjoitettu ”Myllylampi”, mutta seuraavassa kartassa vuodelta 1979 ”Myllyjärvi”. Järvi oli autio vuoden 1989 kartan julkaisemiseen asti, jolloin sen itärannassa oli yksi vapaa-ajan asunto.
Heinunlammi
Heinunlammi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 5,8 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se on melko matala lampi, jos sen rehevä ja vedenpinnalla viihtyvästä rehevästä vesikasvillisuudesta voi niin päätellä. Lampi on kasvamassa umpeen. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat monin paikoin soistunutta metsämaata. Rannoille ei ole rakennettu mitään, mutta rannasta hieman kauempana on yli viisi vapaa-ajan asuntoa. Entisen maatalon Vähä-Heinuun pellot on metsitetty.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä mpy. Lampeen on johdettu kahdeksan kuivatusojaa lähimetsästä tai rantasuolta. Lännestä laskeva Pikku-Heinun laskuoja on Särkijärvenojan jatke. Heinulammiin laskee myös Koivulammi luoteesta päin. Heinuulammin laskuoja putoaa 30 senttimetriä 170 metrin matkalla Myllyjärveen, joka laskee vuorostaan Kaartjärveen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli laajempi ja U-kirjaimen muotoinen. Tämä viittaa järvenlaskuun, jossa entinen ”Heino lampi” jakautui laskettaessa mahdollisesti kolmeksi lammeksi. Ne ovat nykyään nimeltään Pikku-Heinu, Heinunlammi ja Myllyjärvi. Kartassa oli laskuojen yläjuoksulle merkitty vesimyllyn paikka ja järven luoteispäähän Heinon talo peltoineen. Särkijärvenoja, joka laskee nykyään Heinunlammiin, laski Kalmbergin kartan mukaan nykyiseen Myllyjärveen. Vuoden 1958 peruskartassa erottuu vielä mahdollisen laskuojan jäänne heikosti ja uusi uoma on merkitty kulkemaan ”Kiesalon” eli nykyisen Pikku-Heinun kautta ”Heinuun”. Vuoden 1979 kartassa ympäristön järvien nimet ovat samoja kuin nykyään. Vuoden 1987 kartassa Vähä-Heinuun pellot olivat lähes kaikki metsitettyjä.
Laihanen (Loppi)
Laihanen on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva umpilampi.
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Lampi sijaitsee maaston ”uomassa”, joka saattaa olla sandurin sulamisvesiuoman jäänne . Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,7 metriä mpy. Lampeen ei tule eikä lähde ojia. Laihasensuon ojitukset ottavat lammen vierestä vettä, mutta ojaa ei ole johdettu lampeen asti. Sitä voi siksi pitää umpijärvenä.
Särkijärvi (Loppi, Räyskälä)
Särkijärvi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Sillä on kaksi selvästi erottuvaa niemeä, joista Haukanpesännokka on pitempi. Järven perukoille jää viisi lahtea, ja sen luoteispäässä sijaitsee kaksi saarta, joiden pituudet ovat yli 50 metriä. Järvi sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Järven itäpäähän asti ulottuu Räyskälän lentokenttä, jonka kiitotie päättyy rannan tuntumaan. Sen rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu noin 40 vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Räyskälästä lähteviltä teiltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,7 metriä mpy. Järveen on johdettu kahdeksan metsä- tai suo-ojaa, jotka ovat myös lampien laskuojia. Järven eteläpäähän laskee Kaidan laskuoja, jonka valuma-alueella ovat myös Perslammi ja Honkalammi. Haukanpesännokan viereen laskevat suo-ojia, jotka ovat myös Pikku- ja Keski-Pompun laskuojia. Järven luoteispäähän laskevat Pikku Särkijärvi, Pohjaton ja Mälkiä yhteistä ojaa myöten. Myös osa Viiverin vesistä kulkeutuvat tänne. Järven oma laskuoja Särkijärvenoja laskee Pikku-Heinun, Heinunlammin ja Myllyjärven kautta Kaartjärveen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi laski ”Heino lampeen”, joka oli nykyistä paljon suurempi järvi. Vuoden 1958 peruskartassa näkyy itärannassa kaksi rakennusta, joille tulee tiet Räyskälästä. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa oli jo 25 mökkiä. Järven itärantaan asti ulottui Räyskälän lentokentän luode-kaakko-suuntainen kiitotie.
Iso-Pomppu
Iso-Pomppu on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Räyskälän lentokenttä työntyy lammen molemmille puolille. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja se rannat ovat soistuvaa metsämaata. Lampi on autio ja tietön.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy. Suolle on kaivettu muutama kuivatusoja, mutta mikään niistä ei ulotu lampeen asti. Se on siksi umpilampi. Suo-ojat on johdettu pienempien lampien Keski-Pomppu ja Pikku-Pomppu kautta Särkijärveen.
Pikku Särkijärvi (Loppi)
Pikku Särkijärvi , joka voidaan kirjoittaa myös Pikku-Särkijärvi , on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Särkijärven luoteispuolella Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Järven luoteispäässä on vieläpä avosuota. Järvi on autio, mutta sen kiertää Särkijärveltä Mälkiälle kulkeva metsäautotie.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,7 metriä mpy. Järveen on johdettu neljä suo-ojaa, joista yksi on Pohjattoman ja Mälkiän laskuoja. Järven oma laskuoja laskee 180 metrin mittaisena Särkijärveen.
Kaita (Loppi)
Kaita on Kanta-Hämeessä Lopella Pernunnummella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja se ranta on soistuvaa metsämaata. Pohjoisrannalla sijaitsee kuusi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tie järven eteläpuolelta kulkevalta yhdystieltä 13623.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,9 metriä mpy. Siihen on johdettu ojitetulta Kaidansuolta kaksi suo-ojaa, jotka tuovat myös Honkalammin ja Perslammin vesiä. Järven oma laskuoja lähtee itäpääsätä ja se laskee Särkijärveen, jonka vedenpinta 20 senttimetriä alempana.
Honkalammi (Loppi)
Honkalammi on Kanta-Hämeessä Lopella Pernunnummen metsäalueella sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän kylän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,6 metriä mpy. Lampeen on johdettu kaksi suo-ojaa Kaidansuolta. Näiden ojien kautta lampi on yhteydessä Kaitaan ja sen jälkeen Särkijärveen. Lammen vedet päätyvät lopuksi Kaartjärveen. Pohjoisessa olevaan Mälkiään ei johda ojia.
Mälkiä (Loppi)
Mälkiä on Kanta-Hämeessä Lopella Pernummen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 18,4 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sillä on kaksi saarta. Järven rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta pohjoisrannalla Mälkiän maatilan peltoja. Rannolle on rakennettu noin 15 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 16623.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,8 metriä mpy. Järven laskee vain lyhyt suo-oja ja sen laskuoja lähtee itäpäästä kohti Viiverinsuota, mutta kääntyy Pohjattomasta Pikku Särkijärven läpi Särkijärveen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on unohtunut piirtää ja nimetä, mutta vuoden 1958 peruskartassa se näkyy. Pohjoisrannat peltoja oli silloin nykyistä vähemmän seikä vapaa-ajan asutusta ollut vielä ilmaantunut. Vuoden 1979 kartassa niitä oli kuusi.
Salmijärvi (Loppi)
Salmijärvi on Kanta-Hämeessä Lopella ja Tammelassa Pernunummen metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Järvi vaikuttasi syntyneen aivan sandurin kohdalle, mutta alueen painaumat ovat voineet syntyä hiekan alla olleiden jääkappaleiden sulettua . Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven itärannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet yhdystieltä 13623. Lopen ja Tammelan kuntaraja ylittää järven länsiosan niin, että vain pieni osa järvestä länsiranalla kuuluu Tammelaan.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,3 metriä mpy. Järveen on johdettu kymmenen lyhyttä suo-ojaa. Ne tuovat mukanaan myös Pikku Salmilammin vesiä. Järvellä ei ole onaa laskuojaa ja järven vesitalous on riippuvainen pohjaveden ja sadannan yhteisvaikutuksesta.
Kyläntaustanjärvet
Kyläntaustanjärvet ovat Kanta-Hämeessä Lopella Vojakkalan kylän lähellä sijaitsevat kaksi vierekkäistä järveä. Järvet ja alue niiden ympäristöstä on rauhoitettu.
Ne sijaitsevat Räyskälän ympäristössä Pernunnummen koillispuolella Kalattomannummen ja Kyläntaustanmaan välissä, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Pienemmän järven, jota sijaitsee toisesta 100 metriä luoteeseen, pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 160 metriä pitkä ja 80 metriä leveä. Suuremman järven pinta-ala on 2,2 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvet on yhdistetty kaivetulla ojalla. Järvien vedenpinnakorkeudet eroavat 10 senttimetriä. Järvien rantaviivan pituudet ovat vastavasti 400 metriä ja 650 metriä. Rannat ovat suota ja järvet ovat autiot.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Pienemmän järven vedenpinnan korkeus on 120,3 metriä mpy. ja suuremman 120,2 metriä mpy. Suuremman järven itäpäästä alkaa sen laskuoja Kylätaustanoja, joka laskee 1,6 kilometrin päässä Kaartjärveen.
Järvet ja niiden lähiympäristö on rauhoitettu Natura 2000-ohjelman luonnonsuojelulueeksi (FI0327007). Järvien rantahetteikkö on sammalkasvustoa, johon purkautuvat erilaiset lähteet. Alueen erikoisuus on isonuijasammal, joka esiintyy rantasuolla. Muita erityisiä lajeja ovat hoikkavilla, lettokilpisammal, pikkukihokki, punakuirisammal, suopunakämmekkä ja suovalkku
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvillä oli nykyiset ojat luontaisina olemassa. Järvet olivat asumattomia myös tuolloin.
Kalattomanlammit
Kalattomanlammit on Kanta-Hämeessä Lopella Vojakkalan kylän lähellä sijaitsevat kaksi vierekkäistä umpilampea, jotka ovat yhteydessä toisiinsa.
Lampia on kaksi, jotka pitkiä kaakko-luoteis-suunnassa, ja ne sijaitsevat rinnakkain yli 50 metrin välein. Ne sijaitsevat Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Lammet ovat yhdessä alle 10 metriä leveällä kanavalla tai salmella, joten niiden vedenpinnat ovat samalla tasolla. Lounaassa sijaitsee suurempi lampi, jonka pinta-ala on 6,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Pienempi lampi on vastaavasti 3,8 hehtaaria, alle 500 metriä pitkä ja yli 100 metriä leveä. Niiden rantaviivat ovat 1,3 ja 1,1 kilometriä pitkät. Rannat ovat kangasmetsää ja lammet ovat asutuksesta autiot. Lampien ohi kulkee kuitenkin Voijakkalasta lähtevä yhdystie 2824, joka jatkaa Somerolle. Yhdystieltä tulee metsäautotie suuremman lammen rantaan. Lampien rannan läheltä on kaivettu soraa laajalta alueelta.
Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Niiden vedenpinnan korkeus on 123,1 metriä mpy. Lampien ympäristössä olevissa sandurin painaumissa on muitakin lampia kuten esimerkiksi Kyläntaustanjärvet, Kakaristonlammi, Ämmälammi, Sonninlammi, Vaunulammit, Lintulammi ja Ruuttanalammi.
Sonnilammi
Sonnilammi on Kanta-Hämeessä Lopella Vojakkalan kylän lähellä sijaitseva umpilampi.
Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Lammen ympäristö erottuu terävärajaisena painaumana ja se saattaa siksi olla suppa . Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio ja sinne johtaa viereiseltä yhdystieltä 2824 kärrypolku.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,9 metriä mpy. Lampeen ei tule tai lähde ojia, joten se on umpijärvi. Viereiset ja mahdollisesti samalla tavalla muodotuneita lampia ovat Kalattomanlammit ja Lintulammi.
Metsäläinen
Metsäläinen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 15,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaastoa, jota pienet peltoalat rikkovat. Järven lounaispuolella on Järvenmäki, jonka huiput kohoavat 20 metriä korkeuteen vedenpinnasta. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13639.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,5 metriä mpy. Siihen laskee muutama lyhyt metsäoja ympäröiviltä mäen rinteiltä ja san laskuoja lähtee järven lounaispäästä ja se yhtyy Lairoon laskevaan Ootanjokeen.
Pursunjärvi
Pursunjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Pyöreän järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järven etelärannassa on yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa ja rantoihin on rakennettu noin kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2831. Länsirannalla entisen Nummenkylän koulun alueella on uimaranta ja laituri.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,6 metriä mpy. Järvestä johtaa kaivettu oja ohi juoksevaan Ruokojokeen, joka yhtyy alempana Ootanjokeen ja joka laskee Lairoon.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Pursie järvi” ja sen ympäristö oli raivattu peltomaiksi. Peltoja hoitivat neljä torppaa ja järven länsipuolelta kulki ohitse Hämeen härkätie.
Ruokojärvi (Hämeenlinna)
Ruokojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Viialan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 76 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee muutaman mäen keskellä Ruokojärvensuon, Paju- ja Porrsasuon puristuksessa. Vaimaroisen ja Valajärven kautta kylkeva harjujakso ohittaa järven sen koillispuolelta. Järven keskellä sijaitsee luotomainen autio saari. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,1 metriä mpy. Suurin osa järveen johdetuista ojista tulee Ruokojärvensuolta. Suon koillispuolella oleva harjujakson pohjavesi syöttää vettä suon kautta järveen. Järven laskuoja Riihioja lähteen sen eteläpäästä ja se yhtyy Metsäläistenojaan juuri ennen sen yhtymistä Ruokojokeen. Ruokojoki yhtyy Ootanjokeen, joka laskee Lairoon.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Rasko järvi”. Kartassa sen pohjoisrannat oli raivattu niityiksi ja etelärannassa oli jo muutama niitty. Järvi oli autio. Järven pohjoispuolella kulkevan Hämeen härkätien varressa oli kuusi torppaa,
joiden niityt ulottuivat järvelle. Vuoden 1961 peruskartassa oli rantaan rakennettu yksi mökki, mutta myöhemmin niitä oli jo yli 10.
Raidonjärvi
Raidonjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 27 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se on syntynyt veden jäätyä lounaisrantaa seuraavan harjujakson taakse. Itärannalla sijaitsee ympäristöään korkeampi Santamäki. Järven kaakkoispää on kapeneva ja terävä lahti, jonka päästä lähtee sen laskujoki. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata kahta kohtaa lukuun ottamatta. Järven lähiympäristössä on toiminut kaksi maatilaa, mutta nykyään maatilat sijaitseva mäkien takana. Rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa ja muutama kiinteistö. Niille johtaa tiet Nummenkylän suunnalta valtatieltä 10 tulevalta tieltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,4 metriä mpy. Viereiseltä Leskijärveltä laskee Raidonjärveen oja Santamäen juureen. Luoteesta tulee Pahasuon suunnalta luontainen puro Raidonpäähän. Sen valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Haaralammi, Tuiskulammi, Valkealampi ja Mustalampi. Raidonjärven laskujoki on Kortejoki, joka muuttuu alempana Ootanjoen nimiseksi ennen Lairoon laskemistaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ruidlo järvi”. Järvi oli asumaton, mutta Läskijärven rannalla olevasta torpasta viljeltiin järvien välistä peltoja. Yksi peltotilkku ulottui Raidonjärven rantaan asti.
Leskijärvi
Leskijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se on muodoltaan lähes pyöreä ja sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. Järven rannoille asti on ulottuneet peltomaata, mutta pohjoisessa rannassa on soistuvaa metsämaata ja estelässä hiekkaharjua. Järven lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa, joiden peltoja sijaitsee järven ympäristössä. Rannoille on rakennettu kuuden vapaa-ajan asunnon rakennuksia. Niille johtaa tiet valtatieltä 10 tai siitä haarautuvilta kyläteiltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,2 metriä mpy. Järveen laskee pieniä metsä-
tai pelto-ojia. Yksi ojista on Sotkalammin laskuoja. Sen laskuoja lähtee järven luoteisrannasta ja se laskee 750 metrin päähän Raidonjärveen. Vesi kulkeutuu siitä etenpäin Ruokojokea myöten Lairoon.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Läski järvi”. Silloin järvellä oli kaksi torppaa ja niiden pellot ja niityt. Hämeen härkätie ohitti järven vajaa puolen kilometrin päästä.
Sotkalammi (Hämeenlinna)
Sotkalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa valtatien 10 varressa Nummenkylän kylän kohdalla sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen ympäristö on soistunutta metsämaata, jonka rantaviivan pituus on 850 metriä. Lampi on asumaton paitsi rannassa sijaitsevaa Sotkanlinnan tanssilavaa.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy. Lammesta on kaivettu oikaistu oja Leskijärveen.
Haaralammi (Hattula)
Haaralammi eli myös Haaralampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lounaispuolella erämaassa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee soistuneella metsäalueella Tuiskulammin kanssa samalla ojitetulla Pahasuolla. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio, mutta sen länsipuolelta kulkee suon ylitse metsäautotie. Hattulan ja Hämeenlinnan välinen kuntaraja on 100 metrin etäisyydellä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,5 metriä mpy. Lampeen on johdettu seitsemän suo-ojaa, joista yksi tuo vettä Valkealammista. Sen laskuoja lähtee sen luoteispäästä ja se laskee 2,5 kilometrin päässä Raidonjärveen.
Tuiskulammi
Tuiskulammi tai myös Tuiskulampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on ojitetulla Pahasuolla sijaitsevasta kahdesta lammesta läntisin. Toinen lampi on Haaralammi. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat kokonaan soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Haaralammin ohittava tie kulkee 150 metrin päässä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,5 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi Pahasuon ojista ja sen laskuoja, joka lähtee lammen itäpäästä, yhtyy pian Haaralammista lähtevään laskuojaan. Se laskee 2,5 kilometrin päässä Raidonjärveen.
Valkealammi (Hämeenlinna, Nummenkylä)
Valkealammi eli myös Valkealammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 5,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lampi sijaitsee suolla Mustalammin vieressä. Lampien välistä kulkee matala harjujakson osuus ja se erottaa lammet eri valuma-alueisiin. Lammessa on viisi saarta, joista kaksi on metsäsaaria ja muut suosaaria. Suurin saarista on halkaisijaltaan yli 50 metriä. Saaret ovat autiot. Valkealammin rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja se on soistunutta metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Nummenkylän ja Teuron väliseltä maantieltä. Hattulan ja Hämeenlinnan välinen kuntaraja käy lammesta alle 100 metrin päässä siitä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,5 metriä mpy. Sen laskuoja laskee 600 metrin päässä Pahasuolla sijaitsevaan Haaralammiin.
Mustalammi (Hämeenlinna, Nummenkylä)
Mustalammi tai myös Mustalampi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 13,9 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee suoalueella yhdessä viereisen Valkealammin kanssa. Lampien välissä kulkee matala harju, joka erottaa ne omiin valuma-alueisiinsa. Lammen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen soistuvaa metsämaata. Lammen pohjoisrantaan laskee harjun rinteet. Lammen rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Nummenkylän suunnalta.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy. Siihen on johdettu yli kymmenen suo-ojaa. Merkittävin niistä on ojitetulta Hirvilamminsuolta tuleva johto-oja. Lammen laskuoja lähtee mahdollisesti sen itäpäästä ja se laskee Karhumäensuolle.
Karhulammi (Hattula)
Karhulammi tai myös Karhulampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Pahasuon pohjoispuolella. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne tule tietä, mutta Teuron ja Nummenkylän välinen maantie ohittaa sen alle 200 metrin päässä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa ja sen laskuoja lähtee lammesta etelään Pahasuolle. Pahasuon johto-oja laskee Tuiskulammiin.
Kuotolanjärvi
Kuotolanjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalan kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvi on Räikälänjoen läpivirtausjärvi, jota voidaan myös pitää joen järvimäisenä laajentumanakin. Se sijaitsee alavan maan alueella ja sen ympäristössä on vain yksi mäki Lystinmäki. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta rantametsää tai joissakin kohdin peltomaata. Järven itärannalla on tiheä vapa-ajan asuntojen rakennuskanta. Samassa yhteydessä sijaitsee myös Pappilanranta, jossa on yleinen uimaranta.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Räikälänjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy., mikä on sama kuin yläpuolisella Viralanjärvellä ja alapuolisella Kernaalanjärvellä.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvellä ei ollut karttanimeä ja sen rannat oli raivattu niityiksi muualla paitsi lounaassa, missä sijaitsi Kuotalan talon pellot. Järven itäpuolella sijaitsi pappila ja tien toisella puolella kirkko. Vuoden 1962 peruskartassa Viralanjärvestä Kuotolanjärveen johtavaa jokea kutsuttiin Kesiäisjoeksi. Vuoden 1979 kartassa oli merkitty leirikeskus.