Tapio Salmi
Tekniikan tohtori Tapio Salmi (s. 1957 Parainen) on kemiallisen reaktiotekniikan professori Åbo Akademissa. Vuosina 2009-2013 hän toimi akatemiaprofessorina. Hänet nimitettiin poikkeuksellisesti uudelleen akatemiaprofessoriksi viisivuotiskaudelle 2019-2023. Uutena akatemiaprofessorikautenaan professori Salmi keskittyy erityisesti katalyyttisten pintareaktiomekanismien tutkimukseen ns. in situ tekniikoita käyttäen pääkohteenaan biomassasta peräisin olevat molekyylit.
Professori Salmi on toiminut lukuisissa paikallisissa ja kansallisissa tieteellisissä ja hallinnollisissa luottamustehtävissä, mm. vuosina 2015-2018 hän toimi Åbo Akademin luonnontieteiden ja tekniikan tiedekunnan dekaanina.
Salmi väitteli tekniikan tohtoriksi Åbo Akademin kemiallis-teknillisessä tiedekunnassa v. 1986. Väitöskirjan aiheena oli kemiallisten reaktioiden matemaattinen mallinnus ja simulointi mekanistiselta pohjalta. Väitöskirja arvioitiin korkeimmalla arvosanalla ’kiitettävä’. Tapio Salmi on toiminut vierailevana tutkijana mm. Tanskan teknillisessä korkeakoulussa ja Tšekkoslovakian tiedeakatemiassa. Teknillisen kemian apulaisprofessorin tehtävää hän hoiti vuodesta 1989 ja kemiallisen reaktiotekniikan professoriksi hänet nimitettiin v. 1998.
Salmen päätutkimusalueet ovat kemiallinen kinetiikka, katalyysi sekä kemialliset reaktorit. Hän on tutkinut useiden katalyyttisten, erityisesti orgaanisten reaktioiden nopeuksia ja selvittänyt niiden reaktiomekanismeja. Näistä tutkimuksista Suomen Tiedeseura myönsi hänelle Magnus Ehrnroothin palkinnon v. 2011. Ensimmäisenä akatemiaprofessorikautenaan Salmi keskittyi biomassaan perustuvien kemiallisten prosessien intensivointiin mm.  ultraääni-, mikroaalto- ja mikroreaktoritekniikkaa käyttäen. Nämä tutkimukset johtivat useisiin tieteellisiin ja teknillisiin läpimurtoihin mm. biomassapohjaisten polttoaineiden ja terveyttä edistävien komponenttien valmistuksessa.
Vuonna 2013 Salmelle myönnettiin Åbo Akademin kanslerinpalkinto yhdessä professori Dmitry Murzinin kanssa. Vuonna Salmen työryhmä vastaanotti The PSE Model-Based Innovation Prize 2015 -palkinnon mikroreaktoreiden matemaattista mallinnusta koskevasta artikkelista Chemical Engineering Science–lehdessä. Vuonna 2018 Salmi vastaanotti suomenruotsalaisen kansankäräjien palkinnon ruotsinkielisen opetuksen edistämisestä ja opetusmateriaalin tuottamisesta maassamme.
Salmen tieteellinen tuotanto käsittää yli 560 alkuperäisjulkaisua, kolme oppikirjaa sekä lukuisia tiedettä popularisoivia artikkeleita. Hän on osallistunut aktiivisesti tiede- ja yhteiskuntapoliittiseen keskusteluun puolustaen tieteen riippumattomuutta ja opiskelijoiden asemaa. Uransa aikana hän on ohjannut yli 50 väitöskirjaa ja useat hänet oppilaistaan ovat saavuttaneet professorin viran tai pätevyyden Suomessa ja ulkomailla.
Professori Salmi on ollut erityisen aktiivinen pohjoismaisten ja kansainvälisten tieteellisten konferenssien järjestäjänä Suomessa, huippukohtanaan eurooppalainen katalyysikonferenssi EUROPACATVIII Turussa v. 2007, joka keräsi 1500 osanottajaa ja josta Salmi työryhmineen vastaanotti Turun kaupungin myöntämän kaupungin ensimmäisen konferenssipalkinnon v. 2007.
Salmi on Suomen Tiedeseuran, Suomalaisen Tiedeakatemian ja Svenska Tekniska Vetenskapsakademien i Finlandin jäsen. Hän on myös Tsekin tiedeakatemian kemiantekniikan jaoston kunniajäsen. Salmi on toiminut useissa kansainvälisissä tieteellisissä ja teknillisissä asiantuntijatehtävissä, mm. Delftin teknillisen yliopiston prosessitekniikan neuvoa-antavassa komiteassa sekä suuressa saksalaisessa energiatehokkaita kehittävien kemiallisia reaktoreita koskevan tutkimusprojektin johtoryhmän ainoana ulkomaalaisena asiantuntijana. Salmi on Magnus Ehrnroothin säätiön ja Raision Tutkimussäätiön hallituksen tieteellinen asiantuntijajäsen. Hän on osallistunut lukuisiin tieteellisiin ja tiedepoliittisiin arviointiprosesseihin mm. Ruotsissa, Portugalissa ja Tsekin tasavallassa. Vuonna 2009 professori Salmelle myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki.
Vem och Vad, 2010
Kuka kukin on, 2015
Tapio Salmin CV 12.6.2016. Viitattu 13.6.2016.
Kemia vihertyy hitaasti, mutta varmasti 8.5.2016. Turun Sanomat. Viitattu 13.6.2016.