Syyrian Kurdistan
Syyrian Kurdistan (myös Länsi-Kurdistan tai Rojava, kur. "Rojavayê Kurdistanê", , "Kurdistan Al-Suriyah") on Syyrian pohjoisosassa sijaitseva autonominen alue, joka on myös Kurdistanin osa. Alueesta yleisesti käytetty nimi ”Rojava” on kurdin kieltä ja tarkoittaa länttä.
Syyrian Kurdistanin de facto itsehallinto syntyi Syyrian sisällissodan aikana heinäkuussa 2012, jolloin kurdien asuttamat maan pohjoisosat siirtyivät Syyrian hallituksen alaisuudesta YPG-joukkojen, Kurdien kansallisneuvoston KNC:n sekä Demokraattisen liittopuolueen PYD:n hallintaan. Suuri osa Syyrian Kurdistanin asumattomasta tai harvaanasutusta alueesta on kuitenkin ääri-islamilaisen Isis-järjestön valtaamaa. Lokakuussa 2014 kurdit hallitsivat itäosan Efrinin kantonia sekä koillisosan Ciziren kantonia. Alueen keskiosassa sijaitsevan Kobanên kantonin Isis valtasi kesän aikana ja syyskuussa se aloitti hyökkäyksen Kobanên kaupunkiin.
Aiemmin marxistis-leninistisenä toimineen, 1978 perustetun, Kurdistanin työväen puolueen (PKK) johtajan Abdullah Öcalanin jouduttua 1999 Turkin valtion vangitsemaksi, tämä tutustui vankeusaikanaan yhdysvaltalaisen anarkistiteoreetikon Murray Bookchinin kommunalistisiin ajatuksiin. Öcalan muokkasi Boochinin kommunalismista demokraattiseksi konfederalismiksi kutsumansa poliittisen ohjelman, jonka julkaisi 2005.
Rojavan synnyttänyt Syyrian Kurdistanin yhteiskunnallinen vallankumous lähti liikkeelle sittemmin kuuluisaksi tulleesta Kobanen kaupungista 18-19.7.2012. Ympärillä riehui Syyrian sisällissota. Kovaotteista arabialaistamispolitiikkaa harjoittanut al-Assadin poliisivaltio oli nopeasti menettämässä otteensa maan pohjoisosista ja sen manttelinperijöiksi oli tyrkyllä lähinnä paikallisissa asukkaissa varsin vähän luottamusta herättäviä aseellisia joukkioita. Merkittävin paikallinen poliittinen voima oli 2003 perustettu PKK:ta lähellä oleva Demokraattinen liittopuolue (PYD). Kobanelaiseen moskeijaan 18.7.2012 koolle kutsutussa joukkokokouksessa kaupunkilaiset päättivät ottaa kohtalonsa omiin käsiinsä ja toteuttaa yhteiskunnallisen vallankumouksen. Joukkokokoukset jälkeen osanottajat ottivat haltuunsa päätiet ja piirittivät al-Assadin hallinnon sotilasparakit. Parakkeihin sijoitetut sotilaat poistuivat lyhyiden neuvotteluiden jälkeen laukaustakaan ampumatta ja useimmat heistä palasivat omille kotiseuduilleen. Kobanen jälkeen samankaltainen kuvio toistui monissa muissa kaupungeissa ja al-Assadin hallinto käytännössä vetäytyi kokonaan suurimmasta osasta Syyrian Kurdistania.
Rojavan hallinto edustaa eräämlaista parlamentaristista valtiota jäljittelevien rakenteiden ja ruohonjuuritasolta lähtevien suoran demokratian rakenteiden rinnakkaiseloa. Kaikilla hallinnon tasoilla on molempien sukupuolten edustuksen oltava vähintään 40%. Myös etnisillä ryhmillä on omat kiintiönsä. Ruohonjuuritason demokratiaa edustava hallinto-organisaatio Rojavassa on TEV-DEM ("Liike demokraattisen yhteiskunnan puolesta"). TEV-DEM:in perusyksiköitä ovat naapurustokokoukset, joihin kaikki kylän tai kaupunkialueen asukkaat ovat tervetulleita.suoran demokratian mukaiset naapurustokokoukset lähettävät edustajansa aluekokouksiin ja aluekokoukset kokonaisia kaupunkialueita tai laajempia maaseutualueita koskeviin kokouksiin. Janet Biehlin joulukuussa 2014 välittämän tiedon mukaan esimerkiksi Qamislon kaupungissa on 6 aluekokousta, joista kussakin 18 naapurustokommuunia, joihin kuuluu kuhunkin noin 300 kotitaloutta. Qamislon naapurustokommuuneissa on tyypillisesti 5-6 erilaisten asiakokonaisuuksien hoitoa varten.
TEV-DEM:n rinnalla Rojavassa toimivat myös kantonien parlamentit ja hallitukset sekä "Kurdien ylin komitea" (Desteya Bilin a Kurd, DBK), johon monesti viitataan eräänlaisena Rojavan väliaikaishallituksena. DBK:n vastuulla ovat käytännössä ilmeisesti lähinnä ulkosuhteet.
Kantonien parlamenttiedustajista osa edustaa ruohonjuuritason itsehallintorakenteita, osa on valittu virkaansa suoraan vaaleilla. Kantonien hallitusten roolit ovat länsimaisiin poliittisiin järjestelmiin verrattuna hyvin rajatut. Valtiollisiin rakenteisiin viitataan monissa yhteyksissä nimellä "Demokraattinen itsehallinto" (DSA). DSA:lla on kaikki valtion ulkoiset muodot ja tunnusmerkit -parlamentti, ministeriöt jne. Se pidetään kuitenkin tiukasti erillään kaikista pakkovallan välineistä.
Kaikki turvallisuusjoukot ovat vastuussa alhaalta ylöspäin toimiville rakenteille (TEV-DEM, naapurustokokoukset) eivät ylhäältä alaspäin toimiville (DSA). Turvallisuusjoukkoja on alueella 4. Sotilaallisesta puolustuksesta vastaavat Kansan puolustusyksiköt (YPG) ja Naisten puolustusyksiköt (YPJ). Ensinmainitussa taistelee sekä miehiä että naisia ja jäkimmäisessä vain naisia. Molempien jäsenet valitsee TEV-DEM:n naapurustokokouksista seuraava taso. Poliisivoimia vastaavana organisaationa toimivat PYD:tä lähellä oleva Asayish sekä assyrialaisten oma Sutoro-miliisi.