hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Lamminmäenlampi (Keuruu)
Lamminmäenlampi on Keski-Suomessa Keuruulla ja Jämsässä Pohjoislahden Mäkikylän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä.Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 188 900 kuutiometriä eli 0,189 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 8,0 metriä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä..
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Havunjoen valuma-alueeseen (35.688) se kuuluu.
Piilemä (Keuruu)
Piilemä on Keski-Suomessa Keuruulla Pohjoisjärven kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 619 600 kuutiometriä eli 0,620 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys on 7,2 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Letkujoen–Huhkojärven valuma-alueeseen (35.689) se kuuluu.
Vähä-Piilemä
Vähä-Piilemä on Keski-Suomessa Keuruulla Huhkonperän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 6,0 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 85 400 kuutiometriä eli 0,085 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,4 metriä ja suurin syvyys on 5,0 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Letkujoen–Huhkojärven valuma-alueeseen (35.689) se kuuluu.
Ylänen
Ylänen on Keski-Suomessa Keuruulla Huhkonperän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Letkujoen–Huhkojärven valuma-alueeseen (35.689) se kuuluu.
Pitkälampi (Keuruu, Huhkonperä)
Pitkälampi on Keski-Suomessa Keuruulla ja Jämsässä Huhkonperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä.Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 49 700 kuutiometriä eli 0,050 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,7 metriä ja suurin syvyys on 3,6 metriä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä..
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Letkujoen–Huhkojärven valuma-alueeseen (35.689) se kuuluu.
Saukkojärvi (Jämsä)
Saukkojärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Joensuun kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kertejoen alaosan alueeseen (35.691) se kuuluu.
Kuorikkajärvi
Kuorikkajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Myllykylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 14,8 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kertejoen alaosan alueeseen (35.691) se kuuluu.
Perhonjärvi (Jämsä)
Perhonjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Suinulan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kertejoen alaosan alueeseen (35.691) se kuuluu.
Kotajärvi (Jämsä, Sydänmaa)
Kotajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Sydänmaan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kerteselän lähialueeseen (35.692) se kuuluu.
Iso-Haukinen (Jämsä)
Iso-Haukinen on Keski-Suomessa Jämsässä Matokulman kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä..
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kerteselän lähialueeseen (35.692) se kuuluu.
Ehunlammi
Ehunlammi on Keski-Suomessa Jämsässä Ehunsalmin kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä..
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kerteselän lähialueeseen (35.692) se kuuluu.
Iso-Mustinki
Iso-Mustinki on Keski-Suomessa Jämsässä Matokulman kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 12,8 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kerteselän lähialueeseen (35.692) se kuuluu.
Ohralammi (Jämsä)
Ohralammi on Keski-Suomessa Jämsässä Matokulman kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä..
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kerteselän lähialueeseen (35.692) se kuuluu.
Suolammi (Jämsä, Matokulma)
Suolammi on Keski-Suomessa Jämsässä Matokulman kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä..
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kerteselän lähialueeseen (35.692) se kuuluu.
Särkisjärvi (Jämsä, Matokulma)
Särkisjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Matokulman kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kerteselän lähialueeseen (35.692) se kuuluu.
Lepola (järvi)
Lepola on Keski-Suomessa Jämsässä Matokulman kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä..
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kerteselän lähialueeseen (35.692) se kuuluu.
Leppäjärvi (Jämsä, Runttimäki)
Leppäjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Runttimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.693) se kuuluu.
Keskinen (Jämsä, Runttimäki)
Keskinen on Keski-Suomessa Jämsässä Runttimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 5,8 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.693) se kuuluu.
Leppälampi (Mänttä-Vilppula, Mänttä)
Leppälampi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Mänttän kaupunkitaajaman lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä..
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.693) se kuuluu.
Sorsajärvi (Jämsä)
Sorsajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä ja Keuruulla Vedenpään kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 5,8 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.693) se kuuluu.
Karhujärvi (Keuruu)
Karhujärvi on Keski-Suomessa Keuruulla Häkkiskylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.693) se kuuluu.
Ahvenjärvi (Jämsä, Vedenpää)
Ahvenjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Vedenpään kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 6,6 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.693) se kuuluu.
Iso-Kotanen (Jämsä)
Iso-Kotanen on Keski-Suomessa Jämsässä Vedenpään kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 10,2 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Syväojan valuma-alueeseen (35.694) se kuuluu.
Heräjärvi (Jämsä)
Heräjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Elimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 6,2 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Syväojan valuma-alueeseen (35.694) se kuuluu.
Housujärvi (Jämsä)
Housujärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Elimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Syväojan valuma-alueeseen (35.694) se kuuluu.
Vuorisjärvi (Keuruu)
Vuorisjärvi on Keski-Suomessa Keuruulla Roosinpohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 6,5 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Syväojan valuma-alueeseen (35.694) se kuuluu.
Salmijärvet (Keuruu)
Salmijärvet on Keski-Suomessa Keuruulla Roosinpohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Syväojan valuma-alueeseen (35.694) se kuuluu.
Palsinajärvi
Palsinajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Palsinan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 42 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Palsinajärven valuma-alueeseen (35.695) se kuuluu.
Aittojärvi (Jämsä, Palsina)
Aittojärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Palsinan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 14,6 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Palsinajärven valuma-alueeseen (35.695) se kuuluu.
Ahvenjärvi (Jämsä, Palsina)
Ahvenjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Palsinan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Palsinajärven valuma-alueeseen (35.695) se kuuluu.
Kotajärvi (Jämsä, Kerte)
Kotajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Kerten kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Kuljunjärvi (Jämsä)
Kuljunjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Kerten kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Heinäsjärvi
Heinäsjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Myllykylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Peräjärvi (Jämsä, Niinimäki)
Peräjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Niinimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Isolammi (Jämsä)
Isolammi on Keski-Suomessa Jämsässä Suinulan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä..
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Virkajärvi (Jämsä, Suinula)
Virkajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Suinulan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Naurun ja unohduksen kirja
Naurun ja unohduksen kirja () on tšekkiläiskirjailija Milan Kunderan Ranskassa vuonna 1979 julkaisema romaani. Kirja on jaettu seitsemään tarinaan, joita sitovat yhteiset teemat. Kirja tutkii poliittisen, historiallisen ja henkilökohtaisen unohduksen sekä omahyväisen ja skeptisen naurun kaltaisia teemoja. Kunderan muiden romaanien tapaan teos yhdistelee tarinankerrontaan filosofista esseekirjoitusta ja maagista realismia.
Rasmus Reijola
Rasmus Reijola (s. 26. marraskuuta 1992 Vantaa) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa 14. helmikuuta 2019 asti ulottuvalla sopimuksella SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhossa lainalla Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekosta.
Reijola on espoolaisen Jäähongan kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Karhu-Kissoihin, josta Reijola siirtyi kaudeksi 2008–2009 East Hockey Clubin B2-junioreihin. Hänellä oli B2-nuorten SM-sarjan paras torjuntaprosentti (93,0%). Kauden 2009–2010 Reijola vietti vaihto-oppilaana Yhdysvalloissa, South Kent Schoolissa. Kaudeksi 2010–2011 hän palasi Suomeen ja siirtyi Saimaan Pallon A-nuoriin. Kauden 2011–2012 Reijola pelasi Espoo Bluesin A-nuorissa, jossa hän pelasi suurimman osan joukkueen runkosarjaotteluista, mutta jäi pudotuspeleissä kakkosmaalivahdiksi runkosarjan lähinnä miesten peleissä pelanneelle Jonathan Iilahdelle.
Vuosina 2012–2016 Reijola kävi St. Cloud State Universityn yliopistoa. Hänen vastuunsa jäi kuitenkin jokaisella kaudella vähäiseksi ja Reijola pelasi enimmillään viisi ottelua kaudessa. "Sophomore -vuotensa" 2013–2014 päätteeksi hän voitti ilman yhtään pelattua ottelua NCHC:n runkosarjan mestaruuden, Penrose Cupin. "Senior -vuotensa" 2015–2016 päätteeksi Reijola voitti sarjan mestaruuden. Kaudeksi 2016–2017 hän siirtyi jatkamaan opintojaan Alaska-Anchoragen yliopistoon, jossa Reijola jäi selkeäksi kakkosmaalivahdiksi Olivier Manthalle.
Kaudeksi 2017–2018 Reijola siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekkoon. Hän nousi joukkueen selkeäksi ykkösmaalivahdiksi ja pelasi 31 runkosarja- ja kaksi Suomen Cupin ottelua torjuen yhden nollapelin. 3. marraskuuta 2017 Reijola onnistui maalinteossa vieraissa Espoo Unitedia vastaan viimeisteltyään RoKille 3–6-loppulukemat vastustajan tyhjään maaliin ajassa 58.20. Hän jatkoi joukkueessa myös kaudella 2018–2019. Tammikuussa 2019 RoKi lainasi Reijolan 14. helmikuuta asti ulottuvalla sopimuksella SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhoon paikkaamaan Emil Larmin loukkaantumista. Hän teki liigadebyyttinsä 11. tammikuuta 2019 vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Reijola torjui HPK:n 2–3-voittoon päättyneessä ottelussa 16 kertaa.
Iso-Kuorikka
Iso-Kuorikka on Keski-Suomessa Jämsässä Suinulan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Iso-Kuorikan pinta-ala on 80 hehtaaria, ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä. Järvi on luodattu, ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0011 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys 7,8 metriä. Siinä on ilmoitettu olevan kaksi saarta. Niiden yhteispinta-ala on 0,05 hehtaaria, mikä on noin 0,07 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista toinen on yli aarin ja toinen alle aarin kokoinen..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6). Sen sisällä se kuuluu Kertejoen valuma-alueella (35.69) ja tämän sisällä edelleen Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696).
Vääräjärvi (Jämsä)
Vääräjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Niinimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Kilpijärvi (Jämsä, Sydänmaa)
Kilpijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Sydänmaan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Pieni-Kuorikka
Pieni-Kuorikka on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin taajaman lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 11,2 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Lautakkojärvi (Jämsä)
Lautakkojärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hallinmäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Jalkajärvi
Jalkajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Sydänmaan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä..
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Tom and Jerry Show
Tom and Jerry Show on yhdysvaltalainen animaatiosarja joka perustuu William Hannan ja Joseph Barberaan luomiin Tom ja Jerry -hahmoihin. Se esitettiin vuosina 1975–1977. Toisin kuin muissa sarjoissa ja elokuvissa, Tom Ja Jerry ovat tässä sarjassa ystäviä.
Eemeli Ylitalo
Eemeli Ylitalo (s. 22. helmikuuta 1998 Kauhava) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Vaasan Sportia. Hän pelannee lähinnä seuran A-nuorissa, joiden kapteenina Ylitalo toimii.
Ylitalo on Kauhavan Hela-Kiekon kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin S-Kiekkoon. Kaudeksi 2015–2016 Ylitalo siirtyi Vaasan Sportin B-nuoriin. Kaudella 2017–2018 hän nousi seuran A-nuorten varakapteeniksi.
Kaudella 2018–2019 Ylitalo nousi Sportin A-nuorten kapteeniksi. Hän debytoi seuran SM-liigajoukkueessa 11. tammikuuta 2019 Oulun Kärppiä vastaan. Ylitalolle avautui paikka Sportin kokoonpanosta, kun Oskari Manninen ja Jyri Niemi olivat loukkaantuneena ja Colby Robak pelikiellossa. Hänet merkittiin joukkueen seitsemänneksi puolustajaksi. Ylitalo sai ottelussa jääaikaa 4.38 minuuttia. Hän on pelannut kauden aikana miesten pelejä myös lainalla Mestis-joukkue Kokkolan Hermeksessä.
Ylitalo harrasti lapsena myös yleisurheilua Kauhavan Wisassa lajinaan keihäänheitto.
Vaz/Obervaz
Vaz/Obervaz on kunta Sveitsissä Graubündenin kantonissa. Siellä on vajaat 3 000 vakinaista asukasta. Vaz/Obervaz on yksi Albulan hallinnollisen alueen (, ) kuudesta kunnasta.
Vaz/Obervaz sijaitsee Albulajokeen laskevan Rain digl Lai -joen laaksossa parikymmentä kilometriä Churista etelään.
Lenzerheide ja Valbella ovat Vaz/Obervazin asukasluvultaan suurimmat kylät. Niistä on kehittynyt matkailukeskuksia 1900-luvun alusta alkaen. Aluksi matkailu oli kesämatkailua, mutta 1930-luvulta alkaen rakennettujen ensimmäisten köysiratojen myötä seudusta on kehittynyt erityisesti talvimatkailukeskus. Vuonna 1990 paikkakunnalla oli 15 000 vuodepaikkaa ja yöpymisten määrä oli 1,2 miljoonaa vuodessa.
Pentti Rautaharju
Pentti Matti Rautaharju (23. joulukuuta 1932 Tuusniemi – 7. elokuuta 2018 Fort Lauderdale, Florida, Yhdysvallat) oli suomalais-yhdysvaltalainen lääkäri ja biofyysikko, joka toimi professorina ja tutkimusprofessorina Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Hän oli sydämen sähkökäyrän (EKG) epidemiologisen tutkimuksen kansainvälinen huippuasiantuntija.
Rautaharju kirjoitti ylioppilaaksi Kuopion Lyseosta 1951. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa, ja valmistui sieltä lääketieteen kandidaatiksi 1955, ja edelleen lääkäriksi (LL 1959, toisen lähteen mukaan LkT 1959). Tämän jälkeen hän opiskeli Minnesotan yliopistossa biofysiikkaa ja valmistui tohtoriksi (PhD 1963.
Rautaharju toimi Työterveyslaitoksen fysiologisen osaston tutkijana 1956-1958 ja oli elektrokardiologian tutkijana Minnesotan yliopistossa 1958-1962. Hän työskenteli sitten Dalhousien yliopistossa (Halifax, Nova Scotia, Kanada) biofysiikan ja biotekniikan tutkimuslaboratorion johtajana (1963-1966), jonka jälkeen saman yliopiston yliopiston fysiologian ja biofysiikan professorina (1966–1990). Hän siirtyi sitten Alberta Heart Foundationin tutkimusprofessoriksi (1990–1994) Edmontoniin (Alberta, Kanada). Tämän jälkeen hän oli vuodesta 1994 Yhdysvaltojen Pohjois-Carolinaan toimivan Wake Forestin lääketieteelliseen korkeakoulun kansanterveystieteen ja epidemiologian osaston tutkimusprofessori. Lisäksi Rautaharju on toiminut vierailevana professorina useissa yliopistoissa.
Professori Rautaharju laati tieteellisellä urallaan yli 300 tieteellistä julkaisua, joista eläkkeellä ollessaan valmistui noin 70. Hän osallistui tieteellisellä urallaan moniin kansainvälisiin sydän- ja verisuonisairauksia koskeviin tutkimushankkeisiin sekä osallistunut alan standardisoimistyöhön. Tutkimustyössään hän on paneutunut EKG-laitteistojen, tietoja tulkitsevien tietokoneohjelmien ja tietojärjestelmien sekä elintoimintojen säätelyn matemaattisten mallien kehittämiseen.
Hänellä oli elokuussa 2018 kuusi lasta ja 11 lastenlasta.
Ailo – pienen poron seikkailu
Ailo – pienen poron seikkailu on Guillaume Maidatchevskyn ohjaama elokuva, joka valmistui vuonna 2018. Se on Lapissa kuvattu luontoseikkailu.
Elokuvassa ei näytetä ihmisiä (mutta Peter Franzénin ääni kuuluu kertojana). Kohtauksiin on kuvattu oikeita eläimiä, usein kaukaa, ja näillä otoksilla on sitten kuvitettu eläinsatua muistuttava kertomus.
Waiting for Barcelona
Waiting for Barcelona on Juho-Pekka Tanskasen ohjaama, vuonna 2018 valmistunut dokumenttielokuva. Se kertoo paperittomasta siirtolaisesta, joka elää Barcelonan kaduilla.
Punasii päin
Punasii päin on Mika Ahlforsin ohjaama, käsikirjoittama ja tuottama elokuva vuodelta 2018. Se on rikoselokuva, jonka innoittajana oli Stop töhryille -kampanja. Räppäri Julma Hoo näyttelee graffitintekijää, joka saa sakot seinämaalauksista, ja päättää hankkia sakkorahat huumekaupalla.
Takamäki
Takamäki on mm. seuraavien henkilöiden sukunimi:
Tie Tampereelle 1918
Tie Tampereelle 1918 on Tapio Kalliomäen Heikki Ylikankaan teoksen pohjalta käsikirjoittama ja ohjaama elokuva. Siinä on käytetty sisällissodan aikaisia valokuvia ja Viljo Kajavan runoja, jotka lausuu Ahti Jokinen.
Wheels of Freedom
Wheels of Freedom on Aleksi Purasen ohjaama dokumenttielokuva vuodelta 2018. Se kertoo nivelten jäykistymäsairautta sairastavan miehen matkasta sähköpyörätuolilla Suomesta kohti Lissabonia.
Lord of the Rings: Game One
Lord of the Rings: Game One (myös nimellä The Fellowship of the Ring) on Beam Softwaren kehittämä ja Melbourne Housen julkaisema seikkailupeli, joka perustuu J. R. R. Tolkienin kirjaan Taru sormusten herrasta. Peli on julkaistu vuonna Amstrad CPC:lle, Amstrad PCW:lle, Apple II:lle, BBC Microlle, Commodore 64:lle, DOS:lle, Macintoshille ja ZX Spectrumille.
Kuutyttö
Kuutyttö on Anna Korhosen ohjaama dokumenttielokuva vuodelta 2018. Se kertoo kansainvälisestä adoptiosta. Päähenkilö on ohjaajan thaimaasta adoptoima tytär. Korhonen matkustaa tutkimaan, mistä hänen tyttärensä on peräisin.
A Moment in the Reeds
A Moment in the Reeds on Mikko Mäkelän ohjaama romanttinen draamaelokuva vuodelta 2018. Elokuvan päähenkilöt ovat Leevi (Janne Puustinen) ja Tareq (Boodi Kabbani), jotka kunnostavat Leevin isän kesämökkiä.
Jernbanetorgetin metroasema
Jernbanetorgetin metroasema () on Oslon keskusrautatieaseman yhteydessä sijaitseva Oslon metron asema kaupungin ydinkeskustassa. Vuonna 1966 avattu asema toimi alun perin metron itäisten linjojen pääteasemana Stortingetin aseman avaamiseen asti. Kaikki metroverkon viisi linjaa pysähyvät asemalla, minkä seurauksena asemaa palvelee jopa 20–30 junaa tunnissa. Vaihtoyhteyksiensä ja keskeisen sijaintinsa vuoksi asema on Oslon metron vilkkain.
Arkkitehti Peer Qvamin suunnittelema asema on noin 5,2 metriä merenpinnan alapuolella. Se sijaitsee 0,5 km etäisyydellä Stortingetin metroasemasta lännessä ja 0,5 km etäisyydellä Grønlandin metroasemasta idässä.
Ovi jolta ei ole paluuta
Ovi jolta ei ole paluuta (ransk "Porte de Non-Retour") myös "Portti jolta ei ole paluuta" on muistomerkki Ouidahissa, Beninissä. Se sijaitsee noin neljän kilomerin päässä kaupungin keskustasta etelään niin sanotun Orjareitin päätepisteessä.
Monumenttikokonaisuus on avoimella hiekkarannalla paikalla, josta orjia kuljetettiin laivoihin. Betonista ja pronssista koostuva teos on muistomerkki orjuutetuille afrikkalaisille, jotka vietiin Ouidahin orjasatamasta Amerikkoihin.
Vuosina 1992-1996 valmistuneen kokonaisuuden rahoittivat Unesco ja Beninin valtio. Monumentin paljasti vuonna 1995 Beninin presidentti Nicéphore Soglo.
Muistomerkin toteuttivat arkkitehti Yves Ahouen-Gnimon yhdessä kuvanveistäjien kanssa. Fortuné Bandeira teki portaalirakenteen pylväät ja friisin, joiden terakottareliefeissä on kuvattu orjia.
Yves Kpede teki kaksi muuta betonista tehtyä, maalattua hahmoa, jotka kuvaavat Egunguneja.
Portaalin molemmilla sivuilla on Dominque Kouasin tummat, hapetettua pronssia olevat teokset.
Monumentin kaksipuolinen pääosa on kuvaus orjuutettujen mielentilasta lähdön hetkellä. Ensimmäinen osa suuntautuu valtamereen, kohti laivaa, joka odottaa orjia viemään heitä tuntemattomaan maahan. Toinen puoli suuntautuu kylään. Se keskellä on puu, jonka orjat muistavat osana synnyinkyläänsä tai kaupunkiaan. Molemmat puolet kuvittavat muistoja ja näyttävät, miten muisti pitää elossa joitakin muistikuvia huolimatta ajasta tai etäisyydestä.
Monumentin toinen osa on kaksi betonivalosta, jotka ovat Egungun hahmoja. Ne muistuttavat esi-isien läsnäolosta paikalla.
Metalliset ihmishahmot toisiinsa kahlehdittuina kuvavat orjuuden todellisia olosuhteita.
Monumentti symbolisoi sitä tilaa ja maisemaa, jossa miljoonat afrikkalaiset astuivat eurooppalaisiin laivoihin, eivätkä koskaan palanneet Afrikkaan. Monumentista on tullut Beninin turistiteollisuuden vaikuttava ikoni ja hallitseva symboli, joka vetoaa ihmisiin koko maassa ja on kansallisylpeyden merkki.
Vuosittain 10. tammikuuta monumentin aluetta käytetään Kansallisen vodoun-päivän Festival vodounin alueena, jossa tuhannet beniniläiset ja ulkomaiset matkailijat kokoontuvat kunnioittaakseen sekä paikallisia henkiä, että niitä miljoonia ihmisiä, jotka kuolivat Atlantin orjakaupan aikana.
J.R.R. Tolkien’s The Lord of the Rings, Vol. I
J.R.R. Tolkien’s The Lord of the Rings, Vol. I (myös nimellä Lord of the Rings: Volume 1) on Interplayn kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema roolipeli, joka perustuu J. R. R. Tolkienin kirjaan Taru sormusten herrasta. Peli on julkaistu vuonna Amiga:lle, DOS:lle, FM Towns:lle ja NEC PC-9801:lle.
Interplay julkaisi vuonna 1994 mutta erilaisen pelin Super Nintendo Entertainment Systemille.
Pelille on julkaistu seuraaja "".
Peli sai CU Amiga -lehden arvostelussa arvosanaksi 90/100.
Timo Karjalainen
Timo P. Karjalainen (8. helmikuuta 1961 Valtimo – 13. heinäkuuta 2018 Joensuu) oli suomalainen metsänhoitaja ja metsäntutkija, joka toimi vuodesta 2002 lähtien pääosin Metsäntutkimuslaitoksen (sittemmin Luonnonvarakeskuksen, Luke) ja pieneltä osin Joensuun yliopiston (sittemmin Itä-Suomen yliopiston) kansainvälisen metsätalouden tutkimusprofessorina. Hänen tutkimusalueenaan oli erityisesti Venäjän ja itäisen Euroopan siirtymätalouksien metsätalous.
Karjalainen kirjoitti ylioppilaaksi Valtimon lukiosta 1980. Hän opiskeli Joensuun yliopistossa, josta valmistui metsänhoitajaksi 1990 (MMM), lisensiaatiksi 1994 (MML) ja tohtoriksi (MMT) 1996. Hänen englanninkielinen artikkeliväitöskirjansa (1996) oli otsikoitu "Dynamics of the carbon flow through forest ecosystem and the potential of carbon sequestration in forests and wood products in Finland".
Wallace Langham
Wallace Langham (s. 11. maaliskuuta 1965 Fort Worth, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa Kirbyn roolista draamakomediassa Little Miss Sunshine sekä laboratorioteknikko David Hodgesin roolista TV-sarjassa C.S.I. Langham näytteli rooliaan kaikkiaan 247 jaksossa vuosina 2003–2015. Hän on myös esiintynyt vierailevana tähtenä muun muassa TV-sarjoissa ja Greyn anatomia.
Langham on kotoisin Fort Worthin kaupungista, Texasin osavaltiosta. Hän on ollut kolmesti aviossa ja hänellä on kaksi aikuista lasta ensimmäisestä avioliitostaan Laura Langhamin kanssa.
Eve of Destruction
Eve of Destruction voi viitata:
Eve of Destruction (Barry McGuiren albumi)
Eve of Destruction on yhdysvaltalaisen folkmuusikon Barry McGuiren vuonna 1965 julkaistu studioalbumi. Albumi sisältää McGuiren suurimman hittikappaleen ”Eve of Destruction”. Se sisältää myös McGuiren coverversioita useiden eri artistien kappaleista, muun muassa Bob Dylanin, Tom Jonesin ja Sylvia Frickerin. "Eve of Destruction" sijoittui Billboard 200 -albumilistan sijalle 37. ja oli listalla yhteensä 21 viikkoa.
Eve of Destruction (kappale)
Eve of Destruction on P. F. Sloanin tekemä protestilaulu. Se on toinen hänen kahdesta tunnetuimmasta kappaleestaan. Sloan teki kappaleen 19-vuotiaana vuonna 1964.
Shadows of Mordor
Shadows of Mordor (myös nimellä Shadows of Mordor: Game Two of Lord of the Rings) on Beam Softwaren kehittämä ja Melbourne Housen julkaisema seikkailupeli, joka perustuu J. R. R. Tolkienin kirjaan Taru sormusten herrasta: Kaksi tornia. Peli on julkaistu vuonna Amstrad CPC:lle, Apple II:lle, Commodore 64:lle, DOS:lle, Macintoshille ja ZX Spectrumille.
Peli on seuraaja pelille "".
Peli sai Computer Gamer -lehden arvostelussa arvosanan 64/100.
Antti Yrjönpoika Lyttraeus
Antti (Anders) Yrjönpoika Lyttraeus tai "Lythraeus" (k. 1678) oli suomalainen juristi, valtiopäivämies ja Uudenkaarlepyyn ja Oulun pormestari.
Lyttraeuksen vanhemmat olivat Oulun pormestarina 1619–1632 toiminut Jöran Andersson Lyttraeus (Lütter) (k.1633) ja hänen toinen puolisonsa Brita Mattsdotter (Granberg). Hän pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1637 ja oli auskultanttina Turun hovioikeudessa 1640.
Lyttraeus oli Käkisalmen läänin lainlukijana 1643–1647, Uudenkaarlepyyn pormestarina 1648–1653 ja Kemin vapaaherrakunnan vuokraajana 1654. Hänestä tuli Oulun vt. pormestari 1657 ja Oulun vakinaisena pormestarina hän oli vuodesta 1662 aina siihen saakka kunnes hänet erotettiin virasta 1676. Valtiopäivämiehenä Lyttraeus oli 1664, 1668 ja 1672.
Antti Lyttraeus oli naimisissa ensimmäisen kerran Karin Köniksdotterin (kuollut luultavasti 1662) kanssa ja toisen kerran Märta Johansdotter Hogstadiuksen (k. 1710) kanssa tämän ensimmäisessä avioliitossa.
Marko Sipilä
Marko Sipilä (s. 1980 Kypros ) on suomalainen kirjailija, jonka pseudohistoriallinen esikoisteos "Seppä" julkaistiin keväällä 2018.
J.R.R. Tolkien’s The Lord of the Rings, Vol. II: The Two Towers
J.R.R. Tolkien’s The Lord of the Rings, Vol. II: The Two Towers (myös nimellä Lord Of The Rings: Volume 2) on Interplayn kehittämä ja julkaisema roolipeli, joka perustuu J. R. R. Tolkienin kirjaan Taru sormusten herrasta: Kaksi tornia. Peli on julkaistu vuonna DOS:lle, FM Towns:lle ja NEC PC-9801:lle.
Peli on seuraaja pelille "J.R.R. Tolkien’s The Lord of the Rings, Vol. I".
Arvo Wirta
Arvo Aleksander Wirta (28. helmikuuta 1895 Turku – 25. joulukuuta 1958 Helsinki) oli komentaja, joka toimi muun muassa Merisotakoulun johtajana ja panssarilaivojen päällikkönä sekä myöhemmin liike-elämän palveluksessa.
Arvo Wirran vanhemmat olivat seppä Heikki Wirta ja Mathilda Stenman ja puoliso vuodesta 1924 Alice Singhild Holm. Wirta tuli ylioppilaaksi 1914 ja valmistui Merikadettikoulusta 1924, Ruotsin merisotakorkeakoulussa hän opiskeli 1924–1925 ja 1926–1927 sekä suoritti Englannissa tykistö- ja viestikurssin 1930. Diplomimerikapteeni Wirta palveli Ruotsin laivastossa 1925 ja Englannin kotilaivastossa 1930. Suomen merivoimissa hän oli laivaston tykkiveneen nuorempi upseeri ja päällikkö 1919–1924, laivaston esikunnan operatiivisen osaston päällikkö 1925, lippukapteeni 1926, rannikkolaivaston päällikkö 1927–1930 ja yleisesikunnan toimistopseeri 1930–1932. Panssarilaiva "Väinämöisen" päällikkö hän oli 1932–1933 ja panssarilaiva "Ilmarisen" sekä panssarivenelaivueen päällikkö 1933–1935. Wirta toimi Merisotakoulun johtajana 1935–1936 ja Kadettikoulun opettaja hän oli 1922–1927. Puolustusvoimien uransa jälkeen Wirta oli Mercantilen palveluksessa myyntipäällikkönä.
Wirta ylennettiin reservin vänrikiksi 1919, reservin luutnantiksi 1921, merivoimien luutnantiksi 1922, kapteeniluutnantiksi 1925, komentajakapteeniksi 1927 ja komentajaksi 1932. Hän oli meripuolustuksen kunniatuomioistuimen puheenjohtaja 1928–1929.
Fredrik Sacklén
Fredrik Adam Sacklén (10. heinäkuuta 1789 Perniö – 6. heinäkuuta 1866 Tampere) oli suomalainen juristi ja Tampereen pormestari.
Sacklénin vanhemmat olivat Hämeenkyrön kirkkoherra Fredrik Sacklén (1756-1830) ja Susanna Melander. Hän kävi Porin triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1807. Hän suoritti tuomarintutkinnnon 1813 ja oli Turun hovioikeuden auskultanttina samana vuonna. Varatuomarin arvon Sacklén sai 1819.
Sacklén oli Turun hovioikeuden ylimääräisenä notaarina vuodesta 1817 ja Tampereen vt. järjestysmiehenä vuodesta 1827 sekä vakinaisena järjestysmiehenä vuodesta 1828. Tampereen pormestarina hän oli vuodesta 1830 alkaen sen jälkeen kun Tampereen kaupunginoikeudelle annettiin nimi raastuvanoikeus ja maistraatti sekä kaupungin järjestysmiehelle annettiin pormestarin nimi. Sacklén jäi virkavapaalle 1861 ja sen jälkeen Fredrik Vilhelm Procopé hoiti virkaatekevänä pormestarin virkaa aina vuoteen 1867 saakka jolloin hänestä tuli vaikinainen pormestari.
Fredrik Sacklén oli naimisissa vuodesta 1832 Maria Sofia Lavénin (k. 1864) kanssa. Heidän poikansa oli lääketieteen lisensiaatti Karl Wilhelm Sacklén (1841-1877).
Kauno Wirtanen
Kauno Kaarlo Rafael Wirtanen (Virtanen) (25. huhtikuuta 1903 Helsinki – 29. joulukuuta 1974) oli suomalainen pianisti ja musiikkipedagogi.
Kauno Wirtasen vanhemmat olivat lakiasioitsija Kaarlo Virtanen ja Ida Tiainen ja puoliso vuodesta 1935 Signe Kristina Salvén. Wirtanen kävi viisi luokkaa lyseota ja valmistui Helsingin musiikkiopistosta 1924. Musiikkia hän opiskeli myös Pariisissa vuosien 1925 ja 1931 aikana, saaden diplomin Schola cantorum -musiikkikorkeakoulusta 1926, ja Wienissä 1932. Pariisissa hän opiskeli myös itämaisia kieliä 1928–1929. Wirtanen toimi Helsingin konservatorion pianonsoiton opettajana vuodesta 1931, Sivistysjärjestöjen kansankonservatoriossa hän opetti 1931–1944. Wirtanen oli myös esiintyvä taiteilija, joka antoi useita konsertteja ja toimi solistina sekä kotimaassa että ulkomailla.
Ernst Fredrik Tihlman
Ernst Fredrik Tihlman (13. tammikuuta 1765 Huittinen – 19. elokuuta 1844 Koivulahti) oli suomalainen kapteeni, postimestari ja Tampereen pormestari.
Tihlmanin isä oli Porin jalkaväkirykmentin Everstiluutnantin komppaniassa palvellut majuri Ernst Fredrik Tihlman. Hän vietti lapsuutensa Huittisten Karhiniemen kylässä Untossa komppanian luutnantin virkatalossa. Hänet merkittiin jo kaksivuotiaana vapaaehtoisena Porin jalkaväkirykmentin rulliin ja hänestä tuli kersantti 1772, tykistön kadetti 1775 ja vänrikki 1782. Navigaatiotutkinnon Tihlman suoritti 1784. Hän palveli Porin jalkaväkirykmentin Vesilahden komppaniassa ensimmäisenä adjutanttina 1780-luvulla. Tihlman osallistui an luutnanttina. Hän oli mukana Anjalan liitossa ja tuomittiin sen vuoksi kuolemaan mutta armahdettiin sitten. Armeijan palveluksesta hän erosi kapteenina 1808.
Tampereen postimestarina Tihlman oli 1803–1804 ja uudelleen Suomen sodan jälkeen. Hän oli Suomen koskenperkaustoimikunnan sotilaskomennuskuntien työpäällikkönä Kyrösjärven vesistön perkaustöissä 1803–1806. Tihlman johti 1817–1821 tehtyjä Tammerkosken perkaustöitä. Tihlmanista tuli Tampereen kaupungin järjestysmies 1802 ja häntä alettiin nimittää pormestariksi vuodesta 1805 alkaen sen jälkeen kun Tampereelle oli perustettu kaupunginoikeus. Tihlman oli vuonna 1809 Tampereen kaupungin edustajana Porvoon valtiopäivillä. Tihlman erotettiin pormestarin virasta 1827 sen jälkeen kun Suomen kenraalikuvernööri oli tarkastusmatkallaan valittanut siitä että kaupunginarkistoa säilytettiin postikonttorissa ja kaupungista puuttui asianmukainen kaupunginvankila. Tihlman oli sitten Hämeenlinnan postimestarina vuodesta 1828 tehtävinään valvoa postinkuljettajia ja postitalonpoikia.
Tihlman oli naimisissa vuodesta 1793 lääninrovasti Erik Castrénin tyttären Catharina Christina Castrénin (1772–1852) kanssa. Heillä oli kuusi tytärtä.
Tehtaanmäki (Kerava)
Tehtaanmäki on Keravalla Uudenmaan maakunnassa sijainnut työntekijöiden asuntola. Sen rakennutti Tampereen pankki uuden Nokian kumitehtaan työntekijöiden asuntolaksi. Vuonna 2000 Tampere luovutti entisen ränsistyneen asuntolan pihan Keravan kaupungille. Vuonna 2010 Tehtaanmäki uudistettiin ja se palasi uutena vuokra-asuntopihana. Vuonna 2017 tuntematon henkilö poltti suuren huvilan. Tehtaanmäen aikaan myös mm Saviolle syssättiin rautatieseisake, Elannon kauppa, Savion koulu. Myös Virpitielle lisättiin asuntoja.
Valkeisjärvi (Keuruu)
Valkeisjärvi on Keski-Suomessa Keuruulla Roosinpohjan lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 500 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Kareispuron valuma-alueeseen (35.629) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,9 metriä mpy.
Kotitalous työnantajana
Kotitalous työnantajana on työnantaja, joka ei harjoita yritys- tai elinkeinotoimintaa,eikä myöskään toimi yhdistys muotoisena. Kotitalous voi palkata työntekijän samoin ehdoin kuin yritystoimintaa harjoittava. Kotitaloustyönantajalla on mahdollisuus tiettyjen töiden osalta saada myös kotitalousvähennyksen.
Tilastokeskus luokittelee työnantajat sosioekonomisen aseman mukaan seuraaviin ryhmiin:
Tilastoista säädetään myös EU-asetuksella, joka takaa kerättävien tietojen yhteneväisyyden EU:n tasolla
Sosioekonominen asema erottelee henkilöt tai henkilöryhmät samassa tai samankaltaisessa asemassa olevien kanssa samaan ryhmään. Kotitaloustyönantaja on sosioekonomisen asemansa mukaan eri asemassa kuin työnantajat.
Tästä syystä puhutaan kotitaloudesta työnteettäjänä, joka paremmin erittelee kotitalouden toiminnan työnantajana
Kotitalous voi teettää työtä palkkaamalla työntekijän tai ostamalla palvelun yritykseltä. Kotitalouden palkatessa työntekijän koskevat kotitaloutta työnantajana samat velvoitteet kuin muita työnantajia heidän palkatessaan työntekijän työsopimuslain alaiseen työsuhteeseen .
Kotitalouden muodostavat kaikki ne henkilöt, jotka asuvat ja ruokailevat yhdessä tai jotka muuten käyttävät yhdessä tulojaan. Kotitalouden voi muodostaa myös yksi henkilö. Kaikki samassa asunnossa asuvat eivät välttämättä kuulu samaan kotitalouteen, vaan kotitaloudessa voi asua myös asuinkuntana.
Kotitalouteen tai yksityishenkilöön työsuhteessa olevaa kutsutaan kotitaloustyöntekijäksi.Kotitaloustyöntekijä määritellään henkilöksi, joka tekee kotitaloustyötä (työtä kotitaloudessa tai kotitaloudelle tai kotitalouksille) työsuhteessa.Jolloin kotitaloustyöntekijä on yläkäsite kaikille työsuhteessa oleville työntekijöille jotka tekevät työtä kotitaloudessa,kotitaloudelle tai kotitalouksille,näin kotitaloustyöntekijä käsitteen alla voi olla monta eri ammattia ja työtä.
Kotitalous palkan maksajana,voi käyttää palkan maksamiseen ilmaista Palkka.fi ohjelmaa.Ohjelmaa kehittää Verohallinnon kanssa yhteistyössä työeläkevakuutusyhtiö ja Työttömyysvakuutusrahasto.Vuoden 2019 alusta lähtien,työttömyysvakuutusrahasto ja koulutusrahasto yhdistyivät jonka jälkeen nimi muuttui Työllisyysrahastoksi
Vuoden 2019 alusta lähtien,myös Kotitaloudella palkan maksajana on velvollisuus ilmoittaa maksamansa palkat tulorekisteriin
Vuoden 2018 suosituimmat automerkit
Suomessa rekisteröitiin vuonna 2018 yhteensä 140 386 autoa, joista henkilöautojen osuus oli 86 %.
Vuonna 2018 joulukuussa ensirekisteröinnit olivat 6 159 henkilöautoon, mikä on 23,7 prosenttia vuoden 2017 joulukuuta vähemmän. Autoverolain muutos on siirsi ensirekisteröintejä tammikuulle 2019, koska joulukuussa tehty lakimuutos alensi autoveroa 3.12.2018 alkaen ja toistamiseen 1.1.2019 alkaen.
Vuoden 2018 alussa tuli voimaan romutuspalkkio nosti autokauppaa tammi-elokuussa. Noin 5,5 prosenttia vuonna 2018 ensirekisteröidyistä autoista oli romutuspalkkiolla hankittuja. Romutuspalkkion ansiosta vuoden kokonaiskysyntä kasvoi. Romutuspalkkio lisäsi erityisesti pienehköjen B-segmentin autojen kysyntää, sillä noin kaksi kolmasosaa romutuspalkkiolla hankituista autoista oli B-segmenttiä.
Romutuspalkkio lisäsi selvästi myös kaasuautojen hankintaa. Romutuspalkkio kaasuautojen kohdalla oli kaksinkertainen bensiini- ja dieselautoihin verrattuna.
Suomessa vuonna 2018 rekisteröityjen autojen kärjessä olivat Toyota, Volkswagen ja Skoda. Henkilöautojen ensirekisteröinneissä kasvua oli 1,6 prosenttia. Uusista henkilöautoista Uudellamalla rekisteröitiin 45 %.
Polychrome
Polychrome on brittiläisen elektronista musiikkia tuottavan duo Koan Soundin ensimmäinen studioalbumi, jonka julkaisi duon perustama levy-yhtiö Soshin Records 7. joulukuuta 2018. Albumilta on julkaistu yksi single, "Virtual Light" joka ilmestyi joulukuussa. Jäsenet pyrkivät siihen, että albumin kappaleita pystyisi soittamaan kokonaisina live-esityksissä.
Duon edellisen vuonna 2015 julkaistun extended play "Forgotten Myths":in julkaisun jälkeen yhtye päätti pitää vuoden tauon keikkailusta, että he pystyisivät keskittymään esikoisalbumiin. Tauko venyi jäsenten kokemien mielenterveysongelmien takia.