Hartola
Hartola () on Suomen kunta, joka sijaitsee Päijät-Hämeen maakunnassa, tarkemmin Itä-Hämeessä. Hartolan naapurikuntia ovat Heinola, Joutsa, Luhanka, Pertunmaa ja Sysmä. Lähimmät kaupungit ovat Heinola, Lahti, Jyväskylä ja Mikkeli. Hartola kuului aiemmin Mikkelin lääniin naapureidensa Sysmän ja Heinolan ohella.
Kunnassa asuu ihmistä () ja sen pinta-ala on neliökilometriä josta neliökilometriä on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Hartola on väkiluvultaan Päijät-Hämeen maakunnan pienin kunta.
Hartola esiintyy leikillisesti Suomen ainoana kuningaskuntana. Ruotsin kuningas Kustaa III julisti Hartolan itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi 31. elokuuta 1784. Hän nimesi pitäjän kruununprinssin mukaan Kustaa Adolfin pitäjäksi. Kunta ”julistautui” kuningaskunnaksi 1987 valtuustopäätöksellä ja otti käyttöön statuksensa Kustaa Adolfin muistoksi. Hartolan ruotsinkielistä nimeä "Gustav Adolfs" ei ole vahvistettu yksikielisesti suomenkielisen kunnan ruotsinkieliseksi nimeksi. Listassaan Suomen ruotsinkielisistä paikannimistä Kotimaisten kielten keskus pitää kuitenkin vielä nimen "Gustav Adolfs" Hartolan kunnan nykyisenä ruotsinkielisenä nimenä.
Hartolassa järjestetään joka syyskuun ensimmäinen lauantai Suomen suurimmat yksipäiväiset maalaismarkkinat, joihin osallistuu satoja kauppiaita ja kymmeniätuhansia markkinakävijöitä. Hartolassa järjestettiin vapaa-ajan asumisen eli kesämökkeilyn loma-asuntomessut kesällä 2004. Hartola on tunnettu myös kirjailija Maila Talvion synnyinpaikkana.
Hartolassa on kaikkiaan 112 järveä, joista suurimmat ovat Jääsjärvi, Rautavesi ja Salajärvi sekä pinta-alan, syvyyden että rantaviivan pituuden mukaan arvioituina - vain näiden kolmen järven keskimnäinen järjestys vaihtelee.
Natura-kohteita, joka sijaitsevat osittain tai kokonaan Hartolan alueella, ovat saariston ja lehtoalueen muodostama Onkisalon ja Herjaanselän alue, Viitamäen, Vaanilan, Uuhiniemen ja Leppäkosken vanhat metsät, kaskeamisen ja metsäpalojen seurauksena syntynyt Kotisalon lehto, kallioisten mäkien ja niiden välisten murroslaaksojen muodostama Juustinmäki ja hyvin luonnontilainen Hartolan Isosuo.Hartolan nimi mainitaan ensimmäisen kerran paavi Bonifacius IX:n bullassa vuonna 1398.Hartolan alkuperä on Koskipää-nimisessä Sysmän kappelissa, joka oli olemassa viimeistään vuonna 1540. Kappelin nimeksi tuli Hartola vuonna 1739. Hartolasta tuli itsenäinen seurakunta 1784. Hartolasta on eronnut Joutsa ja Leivonmäki.
Hartolan kunnanjohtaja vuodesta 2012 on Merja Olenius.
Kunnanvaltuustossa on 17 paikkaa, joista kuusi on keskustan ja viisi kokoomuksen hallussa kaudella 2017–2021.
Hartolan suurimmat yhteisöveron maksajat vuonna 2016 olivat Impolan Yhteismetsä, Koitin-Pertunmaan Osuuspankki ja Hartolan Osuuspankki.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys vuodesta 1860 lähtien.
Vuoden 2017 lopussa Hartolassa oli 2 882 asukasta, joista 1 554 asui taajamissa, 1 288 haja-asutusalueilla ja 50 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Hartolan taajama-aste on 54,5 %. Hartolan taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Hartolan kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 544 asukasta.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hartolassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:Vuoden 2019 alusta Hartola ja Sysmä muodostavat yhteisen Tainionvirran seurakunnan.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hartolan alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.
Hartola sijaitsee valtatien 4 (E75) varrella. Hartolasta lähtee myös seututie 413 Sysmään ja seututie 423 Pertunmaalle.
Matkahuolto Oy:n toimipiste sijaitsee valtatie 4:n, seututie 413:n ja yhdystie 4231:n risteyksessä Neste-yhtiön Jari-Pekka-liikenneaseman yhteydessä. Etäisyyttä kirkonkylän keskustaan kertyy noin 500 metriä. Pikavuoroilla Hartolasta pääsee ilman autonvaihtoa Helsinkiin, Lahteen, Jyväskylään, Ouluun, Rovaniemelle ja Pieksämäelle. Vakiovuoroilla pääsee kirkonkylän kautta Sysmään, Asikkalaan, Joutsaan ja Heinolaan.
Hartolan lähin rautatieasema sijaitsee noin 62 kilometrin etäisyydellä Mäntyharjulla.
Lähimmälle lentoasemalle kertyy Hartolasta etäisyyttä noin 105 kilometriä Jyväskylään, ja Helsinki-Vantaan lentoasemalle on matkaa noin 170 kilometriä. Mikkelin lentoasema, jonne ei ole säännöllistä matkustajaliikennettä, sijaitsee noin 90 kilometrin etäisyydellä.
Hartolan kunnassa on yhteensä kaksi oppilaitosta. Hartolan yhtenäiskoulu tarjoaa opetusta alakoululaisille ja yläkoululaisille (luokat 1-9). Kansalaisopiston kursseja sekä lukio-opetusta Hartolassa tarjoaa Itä-Hämeen opisto.
Hartolan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla Kustavuksen paisti, suolakala, röpörieska ja ohrapippo, talkkunavelli, sahti ja kotikalja.