hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Ruutana (Jämsä, Haukilahti)
Ruutana on Keski-Suomessa Jämsässä Haukilahdessa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee mäksiellä ylängöllä Pesävuoren ja Niittykorvenmäen välisessä pienessä notkossa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Se itäpuolelta kulkee Haukilahdesta alkava metsäautotie, jonka läheisyydessä sijaitsee laavu.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,2 metriä mpy. Lammesta on kaivettu laskuoja Pesäjärveen.
Vähä Lääläjärvi
Vähä Lääläjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Eväjärven lounaispuolella sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. SSe sijaitsee metsäisen Töyryvuoren ylänköalueen eteläreunalla samassa painaumassa kuin Iso Lääläjärvi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Se läheltä kulkee metsäautotie, joka alkaa Halliin menevältä yhdystieltä 14307.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 147,3 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi lyhyttä metsäojaa ja sen laskuoja laskee 300 metrin päässä Isoon Lääläjärveen.
Kopanjärvi
Kopanjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Selänsyrjän kylän eteläpuolella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen koillispuolella kohoaa loivarinteisenä Lappalaiskallio. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle ei tule tietä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,6 metriä mpy. Siihen on johdettu lyhyt metsäoja ja sen oma laskuoja lähtee etelärannasta. Oja kiertää Lappalaiskallion ja laskee Eväjärven keskiosaan.
Vuorijärvi (Jämsä)
Vuorijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Eväjärvellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 10,8 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisen metsämaaston painanteessa ja se jää Kydönvuoren ja Rekolanvuoren väliin. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Vuoreten rinteet laskevat jyrkkinä järveen, mutta sen pohjois- ja eteläpäissä rannat ovat alavat. Järven rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee metsäautotiet seututieltä 343.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,6 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu metsäojia. Etelästä siihen laskee Lankajärven 250 metriä pitkä Lankaoja. Järvien korkeusero on 0,2 metriä. Pohjoisrantaan laskee Vekurin laskuoja, joka lähtee 1,5 kilometrin päästä. Järvien korkeusero on 15 metriä. Vuorijärven laskuoja on Vuorenjärvenoja, joka lähtee luoteisrannasta ja virtaa Pirttijärven läpi ennen kuin se laskee Eväjärveen 1,3 kilometrin päässä.
Vuoden 1965 peruskartassa oli järvellä maatila, jonka peltopalstan läpi Vekurin laskuoja virtasi. Seuraavassa vuoden 1988 kartassa palsta oli metsitetty ja rantaan oli rakennettu toinen mökeistä.
Lullinjärvi
Lullinjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sjaitsee Rehunanvuoren ja sitä korkeamman Lullinvuoren välisessä jyrkässä painaumassa. Järvellä on kartan mukaan saari, joka on soistuessaan kiinnittymässä koillisrantaan. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka muuttu pohjoisessa suoksi. Suolla sijaitsee kaksi lampea. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,2 metriä mpy. Järveen on johdettu neljä lyhyttä metsäojaa, joista eteläpäähän laskee Pyykkilammin laskuoja. Järven laskuoja lähtee pohjoispään länsirannasta ja se laskee 900 metrin päässä Lankajärveen, jonka vesireitin vedet laskevat Eväjärveen.
Vuoden 1965 peruskartassa läheisen maatilan niittyjä ulottuivat rantaan asti. Saman kartan mukaan Pyykkijärven nimi oli Iso-Lumpunen, mutta silloin siitä ei tullut ojaa Lullinjärveen. Se on kaivettu jälkeenpäin.
Pirttijärvi (Jämsä, Eväjärvi)
Pirttijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Eväjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 5,1 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Pirttivuoren ja Vekurin välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata paitsi järven päissä, missä on suota. Järven pohjoispuolelta kulkee ohi metsäautotie.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,8 metriä mpy. Järven läpi virtaa Kuusjärvestä Myllyojana alkava puro, joka käy ensin Särkijärvessä ennen kuin se laskee Pirttijärveen, ja jatkaa sitten 200 metrin päähän Vekuriin. Vesireitti päätyy Eväjärveen, joka on valuma-alueen pääjärvi.
Vuoden 1965 peruskartassa luontaisena mutkittelevaan läpivirtausojaan oli johdettu vain Isosuon ainoa kuivatusoja. Vuoden 1981 kartassa metsäalueen soita oli ojitettu enemmän ja niiden vedet oli johdettu läpivirtausojaan.
Särkijärvi (Jämsä, Eväjärvi)
Särkijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin Eväjärvellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Kuusjärven eteläpuolella mäkien välisellä suoalueella. Järven etelärannat ovat Särkisaaren rinnettä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat suota tai avosuota.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,0 metriä mpy. Järveen on johdettu muutama metsäoja ja sen läpi virtaa vanhastaan Myllyoja, joka on toinen Kuusjärven laskuojista. Oja jatkaa Särkijärvestä Pirttijärveen ja sitten Vekuriin. Lopulta vesireitti laskee Eväjärveen.
Vuoden 1965 peruskartassa jarveen laskeva Myllyoja on kylänrajana, mikä viittaa vanhaan ojaan. Kuusjärvestä on merkitty myös toinenkin laskuoja Vekuriin, mutta se on ollut aina rinnakkainen oja tai sitten se on myöhemmin syvennetty rinnakkaiseksi ojaksi. Ilman dokumenttia asiaa ei voi tarkentaa, mutta usein syynä on ollut tukinuitto. Saman kartan mukaan Särkijärveen ei tullut muita ojia, mutta seuraavassa vuoden 1981 kartassa eteläinen Isosuo ja Särkisaaren itäpuoli oli ojitettu. Viimeksi mainitun ojan kuivatusvedet oli johdettu Särkijärveen. Viereisen maatilan peltoa ulottui Myllyojan uomaan asti. Pellot metsitettiin 1980-luvulla.
Iso Pentti
Iso Pentti eli Iso-Pentti on Keski-Suomessa Jämsän Heinäkulmalla sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelä- ja itärannat laskevat jyrkästi veteen, kun taas pohjois- ja länsirannat ovat alavia. Vähä-Pentti sijaitsee pohjoisessa saman suon toisella reunalla. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet valtatieltä 9.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 148,0 metriä mpy ja sen laskuoja, joka yhdistää sen Vähä-Penttiin, laskee suolta 14 metriä alempana sijaitsevaan Lähdenperänjärveen. Vesireitti jatkuu Kuusjärven kautta Eväjärveen.
Vuoden 1965 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin Iso Pentinjärvi, ja samasta syystä naapurilammen nimi kirjoitettiin Vähä Pentinjärvi. Vuoden 1988 kartoissa järvi-liite on jätetty pois.
Lahdenperänjärvi
Lahdenperänjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Ylä-Partalan lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 7,9 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisen ja metsäisen ylänköalueen painaumassa yhdessä Kuusjärven ja Suonalasen kanssa. Molemmat järven rannat kohoavat 20–30 metriä ylöspäin. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven pohjoispuolella kulkee sen pohjoispään lähellä Orivesi–Jyväskylä-rautatie ja sähkölinja. Valtatie 9 kulkee 800 metrin päästä metsien suojassa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,0 metriä mpy. Järven eteläpäähän tulee kolme ojaa, joiden kautta laskevat siihen Syrjäjärvi, Juhajärvi, Suonalanen sekä Vähä-Pentti ja Iso Pentti. Järven oma laskuoja lähtee järven pohjoispäästä ja se laskee Kuusjärven kaakkoispään Lahdenperään. Kuusjärven vesireitti päätyy lopulta Eväjärveen.
Syrjäjärvi (Jämsä)
Syrjäjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin Eväjärven lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Lahdenperänjärven ja Syrjävuoren välissä, mutta sen rannat ovat lopulta loivat. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lammen pohjoispuolella kulkee mutkitteleva kärrypolku.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,4 metriä mpy. Sen läpi virtaa Juhajärvestä alkava laaksonpohjaa seuraava oja, joka laskee Syrjäjärven jälkeen ensin Lahdenperänjärveen ja sitten Kuusjärveen. Lopulta vesireitti laskee Eväjärveen.
Suonalanen
Suonalanen on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin Eväjärvellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee samassa maaston painaumassa Kuusijärven ja Lahdenperänjärven kanssa ja matkaa valtatielle 9 on vain 150 metriä. Itärantaan laskee Syrjävuoren rinteet. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Länsirantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie vanhalta Jyväskylään vievältä tieltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,1 metriä mpy. Järvi on valuma-alueensa latvajärviä ja sen laskuoja laskee 150 metrin päässä Lahdenperänjärveen. Vesireitti jatkaa siitä Eväjärvelle asti.
Vuoden 1965 peruskartassa mökkiä ei vielä ollut ja ainoa tulo-oja lähti lounaasta maatilalta ja laski järven lounaisrantaan. Vielä vuonna 1988 Längelmäen ja Jämsän kuntaraja sivusi järven itärantaa. Raja oli samalla läänien välinen raja.
Yrttijärvi (Jämsä)
Yrttijärvi on Keski-Suomessa Jämsän Eväjärven Kuusjärvellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Sen rannat ovat soistunutta metsämaata, joka on paikoin puutonta suota. Rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jolle ei tule tietä. Hallin suunnalta järven ohittaa sen eteläpuolelta kylätie matkallaan valtatielle 9.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,3 metriä mpy. Siihen on johdettu useita lyhyitä suo-ojia, mutta merkittäviä ovat järven pohjoispäähän laskevat oja. Ne tulevat pohjoispuolen Keilassuolta ja kauempaa Iso-Valkeasta ja Pikku-Valkeasta. Yksi suo-oja kuivattaa itäpuolista metsäsuota, jonne kartan mukaan näyttäisi myös Laihajärvi ja Kotanen tyhjentävän vetensä. Järven laskuoja lähtee sen lounaispäästä ja se laskee 300 metrin päässä Kuusjärveen. Vesireitti laskee monen vaiheen jälkeen Eväjärveen.
Vuoden 1965 peruskartassa järveen laski pohjoisesta vain sen luontainen läpivirtauspuro. Ympäristön soilta ja metsistä oli johdettu kuivatusojia järveen vuoden 1981 kartassa. Samassa kartassa näkyi länsirannalla yksi tiettömän taipaleen takana mökki.
Kotanen (Jämsä, Kuusjärvi)
Kotanen on Keski-Suomessa Jämsän Ylä-Partalassa sijaitseva järvi.
Metsäjärven pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisen ylängön painaumassa eikä sillä ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Hallista valtatie 9 johtavalta tieltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,6 metriä mpy. Siihen laskee vain Laihajärvi, joka sijaitsee 24 metriä korkeamalla. Kotasen laskuoja on piirretty karttaan kaivettuna ojana 350 metriä pitkänä, vaikka se ilmavalokuvassa jatkuu suon läpi Yrttijärvelle asti. Vesireitti jatkuu sen jälkeen Kuusjärven, Vekurin ja Vuorijärven kautta Eväjärveen.
Vuoden 1965 peruskartassa järven länsipuolella on peltopalsta, joka on seuraavassa vuoden 1981 kartassa metsitetty.
Laihajärvi (Jämsä, Kuusjärvi)
Laihajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Kuusjärven ja Ylä-Partalan lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee metsäisellä ylängöllä olevassa pienessä painaumassa Kuusjärven ja Ylä-Partalan kulmakuntien välissä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Järvelle ei johda myöskään tietä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat metsämaata.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 165,6 metriä mpy. Järveltä laskee koneellisesti perattu metsäoja Kotaseen, joka sijaitsee 24 metriä alempana. Laskuojan vesireitti laskee eteenpäin Kuusjärveen ja siitä edelleen Eväjärveen.
Iso-Valkea (Jämsä)
Iso-Valkea on Keski-Suomessa Jämsän Kuusijärvellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Hallilta valtatielle 9 menevältä kylätieltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 154,9 metriä mpy ja se vesistönsä latvajärvi. Sen laskuoja laskee Eväjärveen Pikku-Valkean, Yrttijärven ja Kuusjärven kautta.
Vuoden 1965 peruskartassa järvenlänsirantaan tulee peltopalsta, jonka läpi laskuoja virtaa Pikku-Valkeaan. Pääosa järvestä kuului tuolloin Längelmäelle ja koillisranta Jämsälle. Vuoden 1981 kartassa koko järvi kuului Kuorevedelle.
Pahajärvi (Jämsä, Halli, itäinen)
Pahajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä yli kolme kilometriä Hallista kaakkoon Kuusjärven lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Taipalmäen ympärillä olevassa painaumassa yhdessä kahden muun lammen kanssa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat metsämaata tai suota.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,1 metriä mpy. Siihen tulee kolmen lammen, eli vielä Keskisen ja Yläsen, kautta Kuusjärveen laskeva oja.
Keskinen (Jämsä, Halli)
Keskinen on Keski-Suomessa Jämsän Hallissa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lampi sijaitsee Taipaleenmäen ja pohjoisten mäkien välisessä painaumassa yhdessä kahden muun lammen kanssa. Sillä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Kartan mukaan lammella ei ole asutusta, mutta ilmavalokuvassa rannoilta pilkistää esille neljä laituria. Lammen ohittaa Hallilta valtatielle 9 johtava kylätie.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,6 metriä mpy. Lampeen laskee Yläseltä kaivettu oja ja sen laskuoja laskee puoli metriä alempana olevaan Pahajärveen, joka vuoristaan laskee Kuusjärven kautta Evojärveen.
Vuoden 1965 peruskartassa viereisen maatilan pellot viettivät lampeen päin etelärinteillä. Etelärantaan on merkitty rakennus vuoden 1981 karttaan, mutta se häviää vuoden 1988 kartasta..
Ylänen (Jämsä, Halli)
Ylänen on Keski-Suomessa Jämsän Hallissa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 7,7 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lampi sijaitsee Taipaleenmäen ja Laitumenmäen välisessä painaumassa yhdessä kahden muun lammen kanssa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoisrannan niemessä on vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie Hallilta valtatielle 9 johtavalta kylätieltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,8 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa, joista toinen on Ristellinsuon kuivatusoja. Järven laskuoja johtaa Keskiseen, josta vesi laskee edelleen Pahajärven kautta Kuusjärveen. Vesireitin vedet laskevat lopulta Eväjärveen.
Koukkujärvi (Jämsä, Halli)
Koukkujärvi on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisen ylängön mäkien välisessä painaumassa, jota kutsutaan edelleen Töyrypelloiksi. Järven pohjoispuolella parin sadan metrin päässä kuohoavat Valkeanjärvenvuoren huiput ja itäpuolella Koukkuvuori. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat pääasiassa soistunutta metsämaata. Järvelle ei tule tietä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,2 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä lyhyttä metsäojaa, joista lounaasta laskevat ojat tuovat ojitetun Ahvensuon ja Ahvenjärven vesiä. Järven laskuoja lähtee sen koillispäästä ja se laskee Lumpusen kautta Eväjärveen.
Vuoden 1965 peruskartassa luoteisessa sijaitsevan maatilan peltoja oli raivattu myös Koukkujärven länsipuolelta. Ahvenjärven laskuoja oli jo tuolloin perattu suoraksi. Nämä pellot on metsitetty vuoden 1981 kartan jälkeen ja loput maatilan pelloista metsitettiin vuoden 1988 kartan painamisen jälkeen.
Ahvenjärvi (Jämsä, Halli)
Ahvenjärvi on Keski-Suomessa Jämsän Hallin lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Eväjärven itäpuolella Seljänsyrjän kulmakunnan takana Koukku- ja Ahvenvuorten juurella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sinne johtaa tie Seljänsyrjästä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 147,7 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi lyhyttä ojaa. Sen laskuoja laskee 700 metrin päässä Koukkujärveen, joka vuorostaan laskee Eväjärveen.
Vuoden 1965 peruskartassa lammen kaakkoisouolella sijaitsi maatila, mutta seuraavassa vuoden 1981 kartassa sen pellot oli metsitetty.
Valkeajärvi (Jämsä, Halli)
Valkeajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin Selänsyrjällä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvi sijaitse mäkisellä ylänköalueella Valkeajärvenvuoren juurella. Vuori kohoaa lähes 50 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järven pohjoispuolella ovat rannat alavia ja soistuneita. Siellä sijaitsee matalampi Valkeajärvenmäki. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on etelässä kallioista ja pohjoisessa soistunutta. Itärantaan on rakennettu pieni rakennelma. Järven kiertää metsäautotie, joka alkaa Laajanpohjalta.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,7 metriä mpy. Se on valuma-alueensa latvajärviä eikä siihen ole johdettu metsäojia. Sen laskuoja lähtee järven pohjoispäästä ja se juoksee ensin Pikku Vakeajärven läpi ja laskee sitten Saarijärveen. Saarijärven pohjoispuolella on lukuisia metsäojia, jotka kaikki on johdettu Vehko-ojaan, joka laskee hiekkaista kurua myöten Eväjärveen Järvensivun Vehkoniemessä.
Saarijärvi (Jämsä, Halli)
Saarijärvi on Keski-Suomessa Jämsän Hallissa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 4,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Hallin lentoaseman eteläpuolella ja Eväjärven länsipuolella metsämaastossa. Lammella on kartan mukaan yksi soinen saari, joka on 70 metriä pitkä. Järven rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja se on metsämaata. Järven länsipuolelta kulkee lentoasemalta tuleva tie, mutta järvi on autio.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,6 metriä mpy. Siihen on johdettu kuusi ojaa, joista lounaisrantaan laskee Salmijärven ja Halijärven laskuoja ja itärantaan laskuoja Pikkuisesta Valkeajärvestä ja Valkeajärvestä. Järven laskuoja on Vehkaoja, joka laskee Eväjärveen. Eväjärvestä vesireitti jatkaa Koljonselkään.
Salmijärvi (Jämsä, Halli)
Salmijärvi on Keski-Suomessa Jämsän Hallissa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Hallin lounaispuolella Eväjärven länsipuolella metsäalueella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat metsämaata tai pohjoisessa suota. Sen etelärannalla sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tule tie Hallin lentoaseman suunnalta.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 143,8 metriä mpy. Järven etelärantaan laskee puro, johon on johdettu suon kuivatusojia. Järven laskuoja yhtyy Halijärven laskuojaan ja jatkaa siitä Saarijärveen. Sen laskuoja Vehko-oja laskee Eväjärveen, jonka kautta vesireitti kulkee Koljonselkään.
Vuoden 1965 peruskartassa järven kaakkoispuolella sijaitsi maatila, jonka pellot on nykyään metsitetty. Vielä 1980-luvulla pellot ulottuivat etelärantaan asti, mutta rantapeltojen kohdalle rakennettiin silloin vapaa-ajan asunnot.
Halijärvi (Jämsä)
Halijärvi on Keski-Suomessa Jämsän Hallin lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Halivuoren itäpuolella ja Halisuon eteläpäässä metsäalueella, joka jää Hallin lentoaseman eteläpuolelle. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta pohjoispäässä, missä ranta on suota. Lentokentältä tuleva tie ohittaa lammen sen etelärantoja myöten.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 143,5 metriä mpy. Siihen on johdettu Halisuolta johto-oja ja sen laskuoja yhtyy Salmijärven laskuojaan, jotka siis laskevat yhdessä Saarijärveen. Saarijärven laskuoja Vehko-oja laskee Eväjärveen, jonka vesireitti virtaa lopulta Koljonselkään.
Kekälejärvi
Kekälejärvi on Keski-Suomessa Jämsän Hallinmäellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen suurin leveys on silmämääräisesti vain 270 metriä, koska sen leveyttä kasvattaa Surmalahti. Se muodostaa kuitenkin oman lampimaisen lahdenpohjukkansa, joka on yhteydessä päävesistöön 10 metriä leveän salmen kautta. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä ja sen rannat ovat alavaa metsämaata. Sen rannoille on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Hallista tai Hallinmäestä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,1 metriä mpy. Kekälejärven valuma-alueen yläjuoksulla Hallasuon ympäristössä sijaitsee vielä neljä järveä ja ojitettu Isosuo. Nämä ovat Leveäjärvi, Ahtaanrako, Mustalaislammi ja Pikku Kekälejärvi. Kekälejärven laskuoja Kekäleoja laskee 36 metriä alempana sijaitsevaan Eväjärveen.
Vuoden 1963 peruskartassa järven nimi oli vielä Iso Kekälejärvi, vaikka se muutettiin seuraavaan vuoden 1980 karttaan Kekälejärveksi. Hallasuo oli vuonna 1963 jo ojitettu ja Pikku Kekälejärvi laski Kekälejärveen johto-ojaa pitkin. Järven pohjoisrantaan oli rakennettu polun päähän mökki.
Leveäjärvi (Jämsä)
Leveäjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hallista noin kolme kilometriä koilliseen Hallinmäellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 15,0 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee soistuvassa metsämaastossa kokeiden mäkien lounaispuolella sijaitsevalla painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä ja sen rannoille on rakennettu alle kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie Hallin ja Jämsän väliseltä yhdystieltä 6031.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,0 metriä mpy. Järveen tulee neljä metsäojaa, joiden valuma-alueilla sijaitsee Ahtaanrako. Järven oma laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee 1,2 kilometrin päähän Kekälejärveen, joka vuorostaan laskee Kekäleojaa myöten Eväjärven pohjoispäähän.
Vuoden 1963 peruskartassa järven lähialueella sijaitsi monia peltotilkkuja, jotka kuuluivat kahdelle maatilalle. Pohjoisessa oleva Isosuo oli harvaan ojitettu ja suon kuivatusojat laskivat järven pohjoispäähän. Vuoden 1980 karttaan on merkitty Isosuolle tiheämpi ojitus. Nyt on myös järven rannoille ilmaantunut mökkejä ja lähialueen peltotilkut on pääosin metsitetty.
Ahtaanrako
Ahtaanrako on Keski-Suomessa Jämsän Hallin lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Hallinmäen koillispuolella Leveäjärven länsipuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on enimmäkseen soistunutta.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 149,4 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa, jotka tuovat soistuneiden metsien ja Rimminsuon kuivatusojia.
Vuoden 1963 peruskartassa lammesta oli kaivettu laskuoja Leveänjärveen. Muita ojia ei silloin oltu johdettu järveen. Ne näkyvät seuraavassa vuoden 1980 kartassa.
Pikku Kekäleenjärvi
Pikku Kekäleenjärvi , joka voidaan kirjoittaa myös Pikku-Kekälejärvi , on Keski-Suomessa Jämsässä Hallinmäen kulmakunnalla sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Hallasuon länsireunalla, mutta sen länsirannat on raivattu peltomaaksi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä, josta yli puolet on peltoa ja loput suota. Lammelle ei tule tietä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 148,2 metriä mpy. Siihen on johdettu pellon kuivatusoja ja ympäröivältä suolta kuivatusoja. Sen laskuoja lähtee lammen koillisrannasta ja se toimii Hallasuon ojien johto-ojana Kekälejärven pohjoisosaan.
Kaakkojärvi
Kaakkojärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee metsäisellä ja mäkisellä ylänköalueella olevassa painaumassa. Se länsipuolella kohoaa Vilhevuori, joka 70 metriä järveä korkeammalle. Lounaassa sijaitsee Vehmaanvuoti ja kaakossa kohoaa pieni nimetön mäki, joka laskee Väärä-Kalkkuun. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,8 metriä mpy. Siihen laskee kolme metsäojaa, joista pohjoisin on Haukijärven laskuoja. Lounaispäässä sijaitsee luusua, josta oja laskee 44 metriä alempana sijaitsevaan Väärä-Kalkkuun. Vesireitti jatkaa siitä Myllyveteen ja sitten Haapaojaa myöten Koljonselkään Säkissä.
Vuoden 1958 peruskartassa kulki järven länsipuolelta kärrypolku Haukijärvellä sijatsevaan taloon. Myös Väärä-Kalkun rinteessä sijaitsi talo, jota ei myöskään enää ole olemassa. Näiden teiden tilalla on nykyaikaiset metsäautotiet. Haukijärveltä tuleva oja oli järven ainoa tulo-oja. Muut ojat on kaiettu metsiin ja johdettu järveen 1970- ja 1980-luvuilla.
Ahvenjärvi (Orivesi, Talviainen)
Ahvenjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Talviaisissa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Kukkovuoren, Lautavuoren ja Huutikankaan välisessä painaumassa yhdessä Pienen Ahvenjärven kanssa. Järven länsirannoilla on jyrkkiä rinteitä, mutta muuten rannat ovat melko alavia. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Talviaisista.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 145,2 metriä mpy. Ahvenjärven ja Pienen Ahvenjärven välillä ei ole vesiyhteyttä. Ahvenjärveen on johdettu kaksi lyhyttä metsäojaa. Sen laskuoja lähtee lammen eteläpäästä kohti kaakkoa ja kuljettuaan Ahvensuon läpi se yhtyy 25 metriä alempana poikittaiseen johto-ojaan. Tämä laskee Äväntäjärven Isoon Kukkopohjaan.
Vuoden 1957 peruskartassa ei järvillä ollut vielä laskuojia eikä koko metsäalueelle ollut merkitty yhtään kaivettua ojaa. Mäen päällä sijaitsi pieni maatila, jota ei enää ole olemassa.
Vähä Särkijärvi (Orivesi)
Vähä Särkijärvi , joka voidaan kirjoittaa myös Vähä-Särkijärvi, on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven ja Korvenkylän välissä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylängöllä Kulovuoren juurella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven itärannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie Ristijärveltä ja sama tie ohittaa järven sen länsirantaa seuraten.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,4 metriä mpy. Siihen laskee kaksi ojaa, joista toinen on Särkijärven tulo-oja. Järven oma laskuoja Särkioja lähtee sen eteläpäästä ja se laskee Äväntäjärveen 2,2 kilometrin päässä.
Vuoden 1958 peruskartassa järven pohjoispuolella sijaitsi maatila, jonka pelloista osa oli metsitetty vuoden 1977 kartassa. Nykyään ei maatilaa enää ole olemassa.
Särkijärvi (Orivesi, Ristijärvi)
Särkijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärvi ja Korvenkylän välissä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 15,5 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee korkealla ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Jyrkin ja korkein mäistä on Vieruvuori, joka kohoaa 70 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Sen jyrkät rinteet putoavat järveen lähes koko itäisen rannan pituudelta. Muilla rannoilla rinteet ovat loivemmat. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lounaisrannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne tulee metsäautotie Ristijärveltä ja Korvenkylältä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 152,5 metriä mpy. Järveen on johdettu kaksi ojaa viereisiltä soilta. Sen laskuoja laskee 600 metrin päähän Vähään Särkijärveen, jonka laskuoja laskee vuorostaan Äväntäjärven koillispäähän.
Vuoden 1958 peruskartassa sekä Särkijärven lounaispuolella että luoteispuolella sijaitsi pienet maatilat, jossa viljeltiin pieniä peltopalstoja. Vuoden 1977 kartassa ne oli kaikki metsitetty.
Vuori-Pitkäjärvi
Vuori-Pitkäjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven eteläpuolella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 9,1 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Lahovuoren ja Leveäjärven välisessä painaumassa. Samassa painaumassa sijaitsee lampi Vähä Kivipää. Lahovuoren huippu muodostaa rinteen järven itäpuolelle, minne on rakennettu järven vapaa-ajan asunnot, joita on seitsemän. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 178,3 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu ympäristöstään metsäojia. Sen laskuoja lähtee sen pohjoispäästä ja se yhtyy alanteessa suo-ojiin, jotka on johdettu Äväntäjärven Pitkäjärveen viettävää rinteeseen.
Leveäjärvi (Orivesi)
Leveäjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 7,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee ylänköalueen korkean mäen lakualueella olevassa painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle ei tule teitä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 196,5 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu ojia eikä sillä itselläkään ole merkitty karttoihin laskuojaa.
Ruutana (Orivesi, Ristijärvi)
Ruutana on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella Ruutananvuoren rinteessä, jossa lampi jää kahden mäenhuipun väliin. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelärantaan laskee 30 metriä korkean mäen rinteet. Lammelle tulee tie, joka haarautuu yhdystieltä 14299.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 177,6 metriä mpy. Lammesta on kaivettu laskuoja, joka yhtyy muihin metsäojiin ja ne laskevat 600 metrin päässä Iso-Röyhköseen. Siitä alkava vesireitti johtaa lopulta Äväntäjärveen.
Nautajärvi
Nautajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 19,0 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee neljän mäen keskellä ja se kuuluu samaan kalliomurrokseen kuin Äväntäjärvikin. Järven väliä on vain 300 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven läheisyydessä sijaitsee neljä maatilaa, joiden peltoja ulottuu paikoin rantaan asti. Rannoille on lisäksi rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa. Niile tulee tiet järveä sivuavalta yhdystieltä 14299.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,7 metriä mpy. Järvi on Äväntäjärvelle tulevien vesien läpivirtausjärvi. Suurin osa järven kautta tulevasta vedestä tulee Ristijärvestä. Myös pohjoisesta laskee metsäoja, joka kerää vesiä Teerijärveltä, Kytösuolta ja sen takaa Isolta Kaukajärveltä. Nautajärven laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee 400 metriä päässä Äväntäjärven Pitkäveteen. Laskuojalla on pudotusta 6,6 metriä.
Vuoden 1958 peruskartassa noin puolet järven rannoista olivat peltomaata ja maatilojakin oli nykyistä (2018) enemmän. Tilanne säilyi melko pitkään samanlaisena, mutta nykyään pysyvä asutus on osittain muuttunut loma-asutukseksi.
Pieni Kaukajärvi
Pieni Kaukajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven itäpuolella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee ylänköalueella Ison Kaukajärven lähellä olevalla kapealla suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. Luoteisrannassa sijaitsee metsästysmaja, jonne tuleva tie kiertää järven sen pohjoisouolelta Ison Kaukajärven mökeille.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,1 metriä mpy. Järveä ympäröivältä suolta on johdettu järveen yhdeksän ojaa. Isosta Kaukojärveltä on johdettu Pieneen Kaukojärveen laskuojia kahta kautta. Etelästä siihen tulee Kyyttäsuolta asti soiden kuivatusvesiä. Kymmenes oja toimii samalla sen laskuojana Kytösuon läpi. Se yhtyy koillisesta Teerijärveltä laskevaan ojaan, joka laskee Nautajärven koillispäähän ja jonka vedet jatkavat etelään Äväntäjärven Pitkäveteen.
Vuoden 1958 peruskartassa näkyy ensimmäisiä Kytösuon suo-ojituksia ja sekä Iso että Pieni Kaukajärveen on kaivettu laskuojat. Samassa kartassa näkyy jo tuolloin metsästysmaja.
Iso Kaukajärvi
Iso Kaukajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä ja Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 14,7 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvi on muodoltaan pitkänomainen ja se on koillis-lounas-suuntainen, ja sen keskellä sijaitsee halkaisijaltaan 100 metriä pitkä saari. Järvellä on toinen pikkusaari sen lounaispäässä. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä ja sen rannat ovat kuivaa tai soistuvaa metsämaata. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Ristijärveltä. Oriveden ja Jämsän välinen raja kulkee suurimman saaren huipun kautta.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,5 metriä mpy. Järveen on johdettu monta kuivatusojaa koillispään Rantasuolta ja lounaispään kapealta suolta. Järven laskuoja lähteen sen keskikohdasta ison saaren pohjoispuolelta ja se laskee 450 metrin jälkeen Pieneen Kaukajärveen. Laskuojan vesireitti jatkaa Nautajärven kautta Äväntäjärveen.
Vuoden 1958 peruskartassa ympäristön soita ei vielä ollut ojitettu, mutta järven laskuoja Pieneen Kaukajärveen oli koneellisesti kaivettu. Ison saaren kautta kulki silloin Längelmäen ja Kuoreveden välinen kuntaraja. Vuoden 1977 kartassa on ympäristön soita ojitettu. Rantasuon kuivatusojien kautta järveen laski myös kauempaa Aavasuon vesiä. Järvi oli vielä vuoden 1986 kartassa autio.
Ristijärvi (järvi Orivedellä)
Ristijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvi on tosiaan ristin muotoinen, koska sen keskialueelta työntyy neljään eri suuntaan lyhyet lahdet. Se sijaitsee mäkisellä ylängöllä, jonka kallioperän ruhjeet ovat syy järven erikoiselle muodolle. Järvelle näkyy joitakin mäkiä. Esimerkiksi etelässä rantaan laskee jyrkästi Varisvuoren rinteet. Sen huippu kohoaa lähes 40 metriä järven vedenpinnan yläpuolelle. Itärannasta kohoaa hieman matalampi Huutovuori. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee pohjoisessa lahdessa. Metsäisessä saaressa on joitakin rakennuksia. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannoista alle puolet ovat peltomaata ja loput metsämaata. Pohjoisessa lahdessa on pieni ala pajuvaltaista suota, mutta muuten rannat eivät ole soistuneita. Järven lähiympäristössä sijaitsee neljä tai viisi maatilaa sekä hieman muuta haja-asutusta. Rannoille on rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299, joka on Talviaisista ja Hirvijärveä yhdistävä maantie.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,1 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä metsäojaa, mutta pääosa vedestä tulevat järvien laskuojista. Länsirantaan laskee Isosta Urttimenjärvestä tuleva laskuoja. Ojaan yhtyy pohjoisesta Kalliojärven laskuoja, mutta Kalliojärven läpi laskevat lisäksi myös Sorvajärvi ja suo-oja Paskolammesta. Järven pohjoislahteen laskee Röyhänjärven laskuoja, jonka kautta laskee myös Sotkanjärven, Haarajärven ja kauempaa Ahvenjärven ja Kivijärven vesiä. Näitä ojia myöten laskevat myös ojitettujen Hatinsuon ja Sotkasuon kuivatusvedet. Järven laskuoja on 200 metriä pitkä ja se laskee Nautajärveen, joka laskee seuraavaksi Ävantäjärveen.
Vuoden 1958 peruskartassa näkyy maaseudun autioitumisprosessi selvästi, koska ristijärveläisten peltoja on metsitetty etenkin valuma-alueen pohjoispuolella paljon. Varsinaiset metsäojitukset näkyvät runsaina vasta vuoden 1977 kartassa, jolloin rannoille on rakenneu myös vapaa-ajan asuntoja.
Urtimojärvi
Urtimojärvi , jonka järvialtaita kutsutaan nimillä Iso Urttimenjärvi ja Vähä Urttimenjärvi, on Pirkanmaalla puoliksi Orivedellä Ristijärven kylän länsipuolella ja siellä puoliksi Juupajoella sijaitseva kaksialtainen järvi.
Järvikokonaisuudella on kaksi järviallasta, jotka ovat yhteydessä toisiinsa yhdysojan välityksellä. Molemmissa järvialtaissa on vedenpinnan korkeus sama. Läntistä allasta kutsutaan nimellä Vähä Urttimenjärvi ja se sijaitsee Juupajoen puolella. Itäinen allas on nimeltään Iso Urttimenjärvi ja se on Oriveden puolella. Järvet sijaitsevat ylänköalueella, missä on runsaasti kallio- ja moreenimäkiä. Vähäisen Urttimenjärven länsi- ja eteläpuolella kohoavat Tuohivuori, Tukkivuori ja Kuppilanvuori. Näissä mäenrinteissä on jyrkänteitä, jotka näkyvät järvelle. Ison Urttimenjärven lounaispuolella kohoaa Kuppilanvuori, mutta muut mäet ovat sitä matalampia. Järvillä on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee Ison Urttimenjärven keskellä. Saari on 280 metriä pitkä ja 140 metriä leveä. Sen pinta-ala on kartasta karkeasti mitattuna kaksi hehtaaria.
Ison Urttimenjärven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee yksi maatila ja järvialtaan rannoille on rakennettu 17 vapaa-ajan asuntoa. Maatilan kaksi peltopalstaa ulottuu rantaan asti.
Vähän Urttimenjärven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 970 metriä pitkä ja 850 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Rannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Ristijärven kylän kautta kulkevalta yhdystieltä 14299. Oriveden ja Juupajoen välinen kuntaraja kulkee järvialtaiden välistä niiden välisen yhdysojan ylitse.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy. Läntiseen altaaseen laskee viisi metsäojaa ja itäiseen altaaseen yksi. Tämän laskuoja pääjärvenä on Iso-Röyhkönen, jonne laskee vuorostaan Pieni-Röyhkönen, Pierujärvi ja Ruutana. Urtimojärven laskuoja lähtee Vähä-Urttimenjärven itäpäästä ja se laskee yli 700 metrin päässä Ristijärveen. Laskuojaan yhtyy lisäksi Kalliojärven laskuoja. Vesireitti jatkaa Nautajärven, Äväntäjärven ja Lopenselän kautta Koljonselkään.
Vuoden 1958 peruskartassa länsiallasta kutsuttiin nimellä ”Urtimenjärvi” itäallasta nimellä ”Urtimojärvi”. Tämä on ilmeisesti ollut väärin, sillä seuraavissa vuosien 1977 ja 1986 kartoissa nimet olivat vastaavasti ”Vähä Urttimenjärvi” ja ”Iso Urttimenjärvi”, mutta järvialtaiden yhteisnimeksi oli merkitty ”Urtimojärvi”.