hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Kirsi Vainio-Korhonen
Kirsi-Maaria Vainio-Korhonen ("o.s. Vainio", s. 14. helmikuuta 1958 Helsinki) on suomalainen professori, historioitsija ja tietokirjailija. Hän toimii Turun yliopistossa Suomen historian professorina ja keskittynyt tutkimuksessaan sukupuolihistoriaan ja naisten työn historiaan. Hän on kirjoittanut urallaan useita tietokirjoja, ja niistä "Ujostelemattomat – kätilöiden, synnytysten ja arjen historiaa" palkittiin Vuoden tiedekirjana.
Vainio-Korhonen aloitti tammikuussa 2003 Turun yliopiston Suomen historian professorina. Sitä ennen hän oli toiminut Suomen Akatemian tutkijana ja yliopiston luennoitsijana. Hän on perehtynyt tutkimustyössään erityisesti sukupuolihistoriaan ja naisten työn historiaan.
Vainio-Korhonen julkaisi vuonna 2008 teoksen "Sophie Creutzin aika – aateliselämää 1700-luvun Suomessa". Sen päähenkilö on kreivitär Sophie Creutz, ja se käsittelee 1700-öluvun historiaa, elämäntapaa ja ajatusmaailmaa kaakkoissuomalaisen aatelisperheiden näkökulmasta. "Suomen herttuattaren arvoituksen" keskushenkilö puolestaan on porvaristyttö Eva Merthen, joka oli Zacharias Topeliuksen varhainen Suomi-neito.
Vuonna 2012 Vainio-Korhoselta ilmestyi kaksi teosta. "Sophie Creutzin aika" -teoksen eräänlainen jatko-osa oli "Sofie Munsterhjelmin aika – aatelisnaisia ja upseereita 1800-luvun Suomessa". "Ujostelemattomat – kätilöiden, synnytysten ja arjen historiaa" puolestaan kertoo kätilöiden ammattikunnan historian kautta 1700-luvun käsitystä perheestä, lapsista ja seksuaalisuudesta. Teos palkittiin Vuoden tiedekirjana. Palkintolautakunta kehui teosta ansiokkaasta mikro- ja makrotasojen yhdistämisestä. Se sai myös Lauri Jäntin säätiön kunniamaininnan ja ehdokkuuden Kanava-palkintoon.
Vainio-Korhosen ja Anu Lahtisen kirjoittama "Lemmen ilot ja sydämen salat – suomalaisen rakkauden historiaa" ilmestyi vuonna 2015. Se on ensimmäinen suomalaisen rakkauden ilmemismuotoja käsittelevä laajamittainen teos.
Kirsi Vainio-Korhonen on syntynyt Helsingissä Esko Vainion ja Liisa Heikolan perheeseen. Hänen puolisonsa on filosofian tohtori, arkistopäällikkö Gustav Mikael Korhonen. Pariskunnalla on kaksi lasta.
Signaali (tietotekniikka)
Signaali on tietotekniikassa ohjelmallinen keskeytys. Signaaleja käytetään Unixeissa, Unixin kaltaisissa ja POSIX-yhteensopivissa käyttöjärjestelmissä asynkronisien tapahtumien välittämiseen.
Varhaisissa BSD ja AT&T -versioissa signaalit olivat epäyhteensopivia ja epäluotettavia. POSIX.1:stä lähtien käytössä on ollut standardoitu luotettava mekanismi signaalien välitykseen.
Esimerkkejä signaaleista ovat codice_1 (ohjelman lopettaminen) ja codice_2 (muistiviittausvirhe). Tyypillisiä käyttäjän määrittämiä signaaleja ovat codice_3 ja codice_4.
Signaalin välittäminen ohjelmalle keskeyttää ohjelman suorituksen signaalikäsittelyn ajaksi. Ohjelma voi toteuttaa signaalinkäsittelijäfunktion, jota kutsutaan oletustoteutuksen sijaan.
Yksinkertainen esimerkki signaalin käsittelystä sovellusohjelmassa:
Esimerkissä codice_5 on funktio, jota kutsutaan kun prosessille välitetään signaali codice_3. Käsittelijäfunktio ja signaalitunniste liitetään funktiolla codice_7.
Signaali voidaan antaa prosessille komennolla codice_8, jossa pid on prosessin tunnistenumero. Huomaa, että ohjelman pääsäie on odottamassa toistorakenteessa normaalin suorituksen ajan eikä kutsu käsittelijää itse suoraan lainkaan.
POSIX-yhteensopivissa alustoissa on tyypillisesti codice_9 -funktio, jolla ohjelman suorituksen voi pysäyttää kunnes sille välitetään signaali.
Hucknall
Hucknall aiemmin Hucknall Torkard on kaupunki Nottinghamshiressä Ashfieldin piirikunnassa. Se sijaitsee 11 kilometriä Nottinghamista luoteeseen, ja kaupungin halki virtaa Whyburnjoki. Vuoden 2015 arvion mukaan kaupungissa oli 33 729 asukasta.
Khalkeia
Khalkeia (, ), myös "Hypokhalkis" () tai "Khalkis" (), oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Aitoliassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Nafpaktían kunnan Chálkeian alueella.
Khalkeia sijoitetaan nykyisin nimellä Agía Triáda tunnetulle kukkulalle, joka sijaitsee Patraksenlahden pohjoisrannalla itään Káto Vasilikín kylästä. Kukkula on laaksossa, joka sijaitsee Euenos-joen (nyk. Évinos) ja Antirrhionin (nyk. Antírrio) niemen välisellä alueella sijaitsevan kahden vuoren, Varásovan (antiikin Khalkis) ja Klókovan (Paliovoúna, antiikin Tafiassos), välissä.
Khalkeian paikka on ollut asuttu viimeistään helladisella kaudella. Varhaisin maininta kaupungista on Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, jossa se esiintyy yhtenä aitolialaisista kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan. Khalkeian sijainti oli strateginen, sillä se hallitsi alueen merenkulkua ja kauppaa. Viljava tasanko oli hyvä maanviljelykseen. Khalkeia mainitaan peloponnesolaissodan yhteydessä 400-luvulla eaa., ja se oli olemassa ainakin 200-luvulle eaa. saakka. Kaupunki oli ilmeisesti lakannut olemassa ensimmäiselle vuosisadalle jaa. tultaessa.
Kukkulalta on löydetty linnoitteiden ja rakennusten jäänteitä. Paikalta on tunnistettu muun muassa temppelin jäänteet 400-luvulta eaa. sekä muiden pyhäköiden jäänteitä 500-luvulta eaa. lähtien. Kukkulan rinteiltä ja juurelta on löydetty helladisen, geometrisen, arkaaisen ja klassisen kauden asutuksen jäänteitä. Kukkulan kaakkoisrinteestä on löydetty hellenistisen kauden talojen jäänteitä sekä ajan keramiikkaa ja rahoja. Kukkula itsessään oli hellenistisellä kaudella linnoitettuna.
Varásova-vuoren itärinteessä noin 1,5 kilometriä Agía Triádan kukkulasta länteen sijaitsi toinen linnoitus, joka oli rakennettu myöhäisellä klassisella kaudella 300-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla. Se saattoi olla khalkeialaisten turvapaikakseen rakentama. Linnoituksesta on säilynyt muurien ja tornien jäänteitä.
Krane
Krane () eli Kranioi (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kefallenian (nyk. Kefaloniá) saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Koútavoksen kylän lähellä noin 2,5 kilometriä kaakkoon Argostólista.
Krane oli klassisella ja hellenistisellä kaudella yksi saaren neljästä kaupungista Samen, Palen ja Pronnoin ohella. Kaupungit muodostivat tetrapoliin eli neljän kaupungin liiton. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki sai nimensä Kefaloksen pojasta nimeltä Kranios.
Kranen huippukautta oli 400-luku eaa. Kaupunki liittyi saaren muiden kaupunkien tavoin Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon vuonna 431 eaa. Tämän seurauksena korinttilaiset tekivät sotaretken alueelle, mutta se jäi vaille menestystä. Vuonna 421 eaa. ateenalaiset asuttivat kaupunkiin Pyloksesta vetäytyneet messenialaiset. Kaupungin tiedetään lyöneen omaa hopea- ja pronssirahaa. Kranen itsenäisyys päättyi vuonna 189 eaa., kun se antautui neuvotteluissa roomalaisille. Kaupungin mainitsevat sekä Strabon että Plinius vanhempi.
Krane sijaitsi saaren länsirannikolla. Sen akropolis eli linnavuori sijaitsee Koútavoksen itäpuolella kukkulalla, joka tunnetaan nykyisin nimellä Ráchi. Sen korkeus meren pinnasta laskettuna on noin 251 metriä. Kukkulalla on säilynyt jäänteitä linnoitusmuurista sekä joistakin rakennuksista. Linnoitusmuurin säilyneet jäänteet jakautuvat kahteen osaan. Eteläisempi osa ympäröi akropolista. Paremmin ja laajemmin säilynyt pohjoinen osa, joka on rakennettu hellenistisellä kaudella, käsittää pitkän yhtenäisen osuuden, jossa on jäänteitä lukuisista torneista.
Kranen paikalla on myös keskiaikaisen Pyhän Kolminaisuuden ("Agía Triáda") kirkon rauniot. Kirkko rakennettiin antiikin aikaisen Demeterille ja Persefonelle omistetun temppelin paikalle.
Krommyon
Krommyon (, joskus , "Kromyōn"; ) oli antiikin aikainen kaupunki Megariissa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnassa lähellä Ágioi Theódoroin kaupunkia.
Krommyon oli satamakaupunki ja sijaitsi Saroninlahden rannalla noin 120 stadioninmittaa eli noin 21 kilometriä Korintista itään. Kaupungin nimi viittaa mahdollisesti alueella kasvatettuihin sipuleihin. Kreikkalaisessa mytologiassa Krommyon sai nimensä Kromoksesta, Poseidonin pojasta. Mytologiassa paikka tunnetaan ennen kaikkea Krommyonin emakosta, joka oli kauan seudulla kauhua aiheuttanut metsäsika, ja jonka Theseus surmasi.
Kaupunki on ollut asuttu viimeistään geometriselta kaudelta noin 1000–700 eaa. lähtien. Se oli alun perin Megarista, ja Megara ja Korintti sotivat sen hallinnasta. Myöhemmin Krommyon kuului Korintin alaisuuteen ja Korinthiaan. Kaupunki ja sen satama oli linnoitettu ainakin klassisella kaudella.
Krommyonin paikka löydettiin Ateenan ja Kórinthoksen välisen valtatien rakennustöiden yhteydessä vuonna 1961. Pieni arkeologinen alue sijaitsee A8-valtatien varressa. Paikalta on löydetty muun muassa teatteri, hautoja 700-luvulta eaa. aina roomalaiselle kaudelle saakka sekä keramiikkaa.
Kynoskefalai
Kynoskefalai (, , ”Koiranpäät”) oli ainakin kahden kukkulajonon nimitys antiikin Kreikassa. Ne saivat nimensä siitä, että niiden muodon sanottiin muistuttavan koiran päätä.
Lasaia
Lasaia (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Faistóksen kunnassa lähellä nykyistä Chrysóstomoksen kylää.
Lasaia oli suhteellisen pienikokoinen kaupunki. Se sijaitsi Kreetan etelärannikolla noin kolme kilometriä itään niin kutsutuista Hyvistäsatamista (nyk. Kaloí Liménes). Lasaia mainitaan "Apostolien teoissa" Hyviensatamien yhteydessä, mutta ei muutoin antiikin kirjallisuudessa. Kaupungin paikka löydettiin vuonna 1856.
Lasaian paikan edustalla sijaitsee pieni Tráfoksen saari. Paikalla on muun muassa rakennusten perustuksia sekä Tráfoksen Kreetan pääsaareen yhdistäneen aallonmurtajan jäänteet.
Leben
Leben () eli Lebena (, "Lebēna") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Górtynan kunnan Léntaksen kylän paikalla.
Leben sijaitsi Kreetan etelärannikolla Libyanmeren rannalla. Paikan pohjoispuolella kohoavat Asterousia-vuoret. Leben oli sisämaassa noin 14 kilometriä pohjoisempana sijainneen Gortynin kaupungin satama. Kaupungin nimen oletetaan olevan foinikialaista alkuperää ja viittaavan leijonaan ("labi"). Nimi on mahdollisesti peräisin siitä, että kaupungin lähellä sijaitseva niemi muistuttaa leijonan päätä.
Lebenin seutu on ollut asuttuna viimeistään myöhäisellä neoliittisella kaudella. Alueelta on löydetty myös varhaisen minolaisen kauden hautoja, millä perusteella alueella on todennäköisesti ollut pysyvä asutus tuolloin. Sillä oli kauppayhteyksiä Egyptiin, Lähi-itään ja Kykladeille.
Lebenin kaupunki kukoisti hellenistisellä kaudella ja erityisesti roomalaisella kaudella, jolloin Gortyn oli noussut saaren merkittävimmäksi kaupungiksi. Kaupunki kärsi suuria vaurioita maanjäristyksessä ensimmäisellä vuosisadalla jaa., ja tuolloin rantaviivan alueella kerrotaan siirtyneen jopa kilometrin verran. Kaupunki rakennettiin uudelleen, ja oli olemassa vielä varhaisella bysanttilaisella kaudella. Se autioitui 600–700-luvuilla jaa. saaren arabivalloitusta edeltäneiden saraseenien hyökkäysten vuoksi.
Lebenissä oli Asklepieion eli Asklepiokselle ja Hygieialle omistettu temppeli, joka oli antiikin aikana hyvin tunnettu koko Kreetalla sekä muun muassa Libyassa. Se sijaitsi kuumien lähteiden paikalla ja toimi parantolana. Gortynin asukkaat perustivat temppelin Epidauroksen Asklepieionin mallin mukaan 300-luvulla eaa. Pyhäköstä on säilynyt sen terassitasanne ja seinien jäänteitä, kaksi marmoripylvästä sekä Asklepioksen ja Hygieian kuvapatsaiden jalusta.
Pyhäkön pohjoispuolella oli siihen liittynyt pitkä stoa eli pylväshalli, jossa potilaat yöpyivät, mikä oli osa hoitoprosessia. Itäpuolella oli lähdekaivo ja länsipuolella aarrekammio, jonka maanalaisessa kryptassa säilytettiin votiivilahjoja.
Bysantilaisella kaudella kaupunkiin rakennettiin kaksi basilikakirkkoa, joiden rauniot ovat jäljellä. Toinen niistä rakennettiin 400-luvun jaa. puolessa välissä ja uudelleen sen tuhouduttua 500-luvun jaa. puolessa välissä. Basilikassa oli kolme laivaa ja nartheks, ja sen rakentamisessa oli käytetty antiikin aikaisten rakennusten kiviä.
Marie Anne de La Trémoille
Marie Anne de La Trémoille, Ursinsin prinsessa (oik. "Orsini"; 1642 Pariisi, Ranska – 5. joulukuuta 1722 Rooma, Kirkkovaltio) oli ranskalainen aatelisnainen, jolla oli suuri vaikutusvalta Espanjan hovissa kuningatar Maria Luisan ollessa Filip V:n puolisona vuosina 1701–1714.
La Trémoillen ensimmäinen puoliso oli vuodesta 1659 ranskalainen Adrien Blaise de Talleyrand, Chalais’n prinssi, jota hän seurasi vuonna 1663 maanpakoon Italiaan, ja joka kuoli vuonna 1670. Hän nai vuonna 1675 italialaisen herttuan Flavio Orsinin, Orsini-Braccianon suvun viimeisen edustajan. Jäätyään vuonna 1698 toisen kerran leskeksi hän alkoi käyttää nimeä ”prinsessa Ursins”. Hän piti Roomassa suosittua ranskalaista salonkia, josta tuli myös poliittisen juonittelun keskus. Ursins järjesti vuonna 1701 Savoijin prinsessa Maria Luisan avioliiton Espanjan ranskalaissyntyisen kuninkaan Filip V:n kanssa, jolloin hänestä itsestään tuli kuningattaren "camarera mayor", pääkamarineito. Ursins sai pian suuren vallan kuningattareen ja tämän kautta myös kuninkaaseen, ja hänen on sanottu käytännössä johtaneen Espanjan politiikkaa vuoteen 1714. Hän vaati Espanjan hovia ottamaan etäisyyttä Ranskaan, joten hänet karkotettiin kertaalleen hovista vuonna 1704, mutta hän palasi jo seuraavana vuonna entistä vaikutusvaltaisempana. Ursinsin tavoitteena oli lisätä vastikään valtaan tulleiden Bourbonien suosiota Espanjassa, mitä ilman Filip V tuskin olisi säilyttänyt valtaistuintaan Espanjan perimyssodan halki.
Ursinsin valta oli huipussaan vuonna 1713, jolloin hän järjesti ranskalaisen ministeri Jean Orryn uudistamaan Espanjan koko hallinnon. Saman vuoden Utrechtin rauhanneuvotteluissa Ursins yritti huonolla menestyksellä saada itselleen oman ruhtinaskunnan Luxemburgista. Kuningatar Maria Luisan kuoltua helmikuussa 1714 hän järjesti Filip V:n toiseksi puolisoksi Parman prinsessa Elisabet Farnesen, joka kuitenkin piti häntä kilpailijanaan. Kuningatar Elisabet erotti ja karkotti Ursinsin välittömästi Espanjaan saavuttuaan joulukuussa 1714.
Lissos (Kreeta)
Lissos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Kántanos-Sélinon kunnassa saaren etelärannikolla nykyisten Soúgian ja Palaióchoran kylien välisellä alueella, noin 2,2 kilometriä Soúgiasta länsilounaaseen.
Lissos kukoisti hellenistisellä, roomalaisella ja varhaisella bysanttilaisella kaudella. Se oli yksi saaren sisäosissa sijainneen Elyroksen kaupungin satamista. 200-luvulla eaa. Lissos oli osa vuoriston kaupunkivaltioiden liittoa, johon kuuluivat myös Elyros, Syia, Tarrha, Poikilassos ja Hyrtakina. Kaupunki löi omaa rahaa, jossa oli kuvattuna Artemis ja delfiini. Lissos tuhoutui saraseenien hyökkäyksessä 700- tai 800-luvulla jaa.
Lissoksen arkeologiset kaivaukset alkoivat vuosina 1957–1960 Nikólaos Platónin johdolla. Nykyisin kaupungin arkeologinen alue on suosittu patikointikohde Soúgiasta ja Palaióchorasta.
Lissoksen nykyisin paikalla olevat rauniot ovat pääosin peräisin roomalaiselta kaudelta. Raunioihin lukeutuu julkisia rakennuksia, yksityistaloja, holvattuja hautoja ja satamaan liittyneitä rakennelmia. Lissos tunnettiin muun muassa Asklepiokselle omistetusta temppelistä, joka edusti doorilaista tyyliä ja rakennettiin hellenistisellä kaudella. Temppelistä on säilynyt perustuksia ja muun muassa mosaiikkilattiaa.
Kaupungissa tiedetään olleen myös muun muassa teatteri ja kylpylä. Hautoja on löydetty ainakin 118 kappaletta. Lisäksi on löydetty osia teistä, jotka yhdistivät Lissoksen Elyrokseen ja Hyrtakinaan. Kaupungin alueelta on löydetty lukuisia veistoksia, muun muassa Asklepioksen, Hygieian ja Plutonin kuvapatsaat. Ne ovat nykyisin Chanián arkeologisessa museossa.
Varhaiskristillisellä kaudella 500-luvulla jaa. kaupungissa oli basilikakirkkoja. Niiden päälle rakennettiin myöhemmin paikalla nykyisin olevat Pyhän Kerykoksen ("Ágios Kírykos") kirkko sekä Neitsyt Marian ("Panagía") kirkko, joihin on käytetty paljon antiikin aikaisten rakennusten sekä basilikakirkkojen osia.
Milatos
Milatos () tai Miletos () oli minolaisaikainen kaupunki ja antiikin aikainen kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologiset alueet sijaitsevat Ágios Nikólaoksen kunnassa lähellä nykyistä Mílatoksen kylää.
Milatoksen seutu on ollut asuttu viimeistään myöhäisellä neolittisella kaudella. Alueelta on löydetty kolme esihistoriallista asutuspaikkaa, jotka tunnetaan tutkimuksessa nimillä "Milatos I", "Milatos II" ja "Milatos Kastello". Ne kaikki sijaitsevat Mílatoksen tasangon eli nykyisen Mílatoksen kylän ja merenrannan välisen rannikkotasangon itälaidalla, ja ovat olleet käytössä myöhäiseltä neoliittiselta kaudelta varhaiselle minolaiselle kaudelle I (EM I) ja myös myöhempinä aikoina. Milatos Kastelloksi kutsuttu paikka on näistä korkeimmalla sijaitseva akropolis, joka on ollut käytössä myös varhaisella rautakaudella ja antiikin aikana.
Varhaisin maininta Milatoksesta on Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, jossa se esiintyy yhtenä kreetalaisista kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan. Milatos oli merkittävä siirtokuntien perustaja. Sen perustamaksi esitetetään kreikkalaisessa perinteessä muun muassa Joonian Miletos, joka olisi saanut myös nimensä kaupungista (Milatos on saman nimen doorilainen, Miletos joonialainen muoto). Kreikkalaisessa mytologiassa asuttaminen tapahtui Sarpedonin johdolla. Lyktos tuhosi Milatoksen 200-luvulla eaa.
Nimeä ”Milatos” on ehdotettu myös suhteellisen lähellä sijainneen Málian minolaisen palatsikeskuksen ja kaupungin alkuperäiseksi nimeksi.
Minoa
Minoa (, myös "Minyia", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Amorgoksen (nyk. Amorgós) saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee kukkulalla lähellä saaren pohjoisrannikkoa, noin kilometrin etelälounaaseen nykyisestä Katápolan kylästä.
Minoan paikka on ollut asuttu myöhäiseltä neoliittiselta kaudelta 3000-luvulta eaa. lähtien ja tämän jälkeen varhaisella kykladisella kaudella. Tuon ajan asutus oli kukkulan huipulla. Keskisellä ja myöhäisellä kykladisella tai mykeneläisellä kaudella asutus siirtyi lähemmäksi merta lähelle nykyistä Xylokeratídin kylää. Kaupungin sanotaan saaneen nimensä siitä, että paikallisen perinteen mukaan kukkula olisi ollut kuningas Minoksen hautapaikka. Perinne voi kertoa yhteyksistä minolaiseen kulttuuriin, mutta yleensä antiikin kreikkalaiset sijoittivat kyseisen haudan Kreetalle.
Asutus palasi kukkulan alueelle Kreikan pimeinä vuosisatoina protogeometrisen kauden alussa noin 1000 eaa. Tuolloin Minoasta tuli Samoksen siirtokunta, ja uudet asukkaat olivat joonialaisia. Antiikin ajalla Minoa oli yksi Amorgoksen kolmesta kaupungista Aigialen ja Arkesinen ohella. Asutus linnoitettiin 700-luvun loppupuolella eaa. Minoa säilyi asuttuna läpi hellenistisen ja roomalaisen kauden. Roomalaisella kaudella saari toimi karkotuspaikkana. Tuolla ajalla asutuksen painopiste siirtyi jälleen lähemmäksi merenrantaa. Kaupunki hylättiin 300-luvulla jaa.
Minoan löysi Ludwig Ross vuonna 1837. Alueen pienimuotoiset arkeologiset kaivaukset aloitti École française d’Athènes eli Ranskan arkeologinen koulu vuonna 1888. Järjestelmällisemmät kaivaukset alkoivat vuonna 1981 Evangelía ”Líla” Maragkoún (Marangoún) johdolla.
Minoan arkeologinen alue sijaitsee Katápolan kylän yläpuolella kukkulan etelärinteessä. Kukkulan korkeus on noin 255 metriä merenpinnasta laskettuna.
Minoan esihistoriallinen asutus on yksi Kykladien parhaiten säilyneitä. Kykladisella kaudella osa kukkulan luolista toimi ilmeisesti pyhäköinä. Esihistoriallisen ajan esinelöytöihin lukeutuu muun muassa keramiikkaa, kykladisia idoleita, savisia pienoisfiguriineja ja obsidiaanista tehtyjä nuolenkärkiä ja muita esineitä.
Antiikin ajan kaupungin linnoitusmuurit kulkivat erityisesti kukkulan itäpuolella ja alarinteessä, missä kukkula ei tarjonnut luonnonlinnoitusta. Muurit oli varustettu tornein. Muuria on säilynyt kukkulan itärinteessä noin 40 metrin matkalta ja jopa yli kolmen korkeudelta.
Arkaaiselta ja klassiselta kaudelta kaupungista on löydetty suhteellisen vähän rakennusjäänteitä. Rakennuksia on enemmän hellenistiseltä kaudelta. Tuolloin kaupungissa oli marmorinen temppeli, joka rakennettiin 200-luvulla eaa. Se oletetaan kuvapatsaan, joskin päättömän, perusteella Apollonin temppeliksi. Toinen löydetty pyhäkkö oletetaan esinelöytöjen perusteella Dionysokselle omistetuksi. Roomalaisella kaudella tämä yhdistettiin paikalla Serapikseen.
Hellenistiseltä ja roomalaiselta kaudelta on löydetty myös muita julkisia rakennuksia, kuten 300-luvulla eaa. rakennettu gymnasion sekä roomalaisaikainen marmorinen monumentaaliportti.
Minoa (Kreeta)
Minoa (, joskus myös "Mino", , "Minō"; ) oli kahden antiikin aikaisen kaupungin nimi Kreetan saarella Kreikassa:
SUSE (yritys)
SUSE on saksalainen ohjelmistoyritys, joka kehittää ja myy Linux-pohjaisia tuotteita yrityksille. Yritys on perustettu vuonna 1992 nimellä S.u.S.E (lyhenne sanoista "Software und System-Entwicklung"). Yritys julkaisee SUSE-jakelua ja tukee myös openSUSE-jakelua.
Vuonna 2003 Novell osti yrityksen, jonka jälkeen Attachmate osti Novellin vuonna 2011. Attachmate yhdistyi Micro Focus -yritykseen vuonna 2014. Micro Focus on kertonut aikeesta myydä SUSE EQT Partnersille, joka valmistuisi kalenterivuoden 2019 alussa.
On myös openSUSE linux jakelu joka pohjautui alunperin Suse Linux GmbH:n jakeluun, joka erosi SUSE Linuxista versiossa 10.2, jonka jälkeen sen nimi muutettiin ettei se sekoittuisi SUSE Linux Enterprise -julkaisuun.
Speedball 2
Speedball 2: Brutal Deluxe on Bitmap Brothersin kehittämä futuristinen toiminta-/urheilupeli. Peli on julkaistu vuonna Amigalle ja myöhemmin muille alustoille kuten Amiga CD32, Atari ST ja Sega Master System.
Peli on seuraaja pelille "Speedball".
Peli on Wiredin mukaan yksi kymmenestä merkittävimmistä peleistä Amigalla.
Pelistä on julkaistu useita uusintaversioita:
Nuoret sankarit 1978–1982
Nuoret sankarit 1978–1982 on Pelle Miljoonan kokoelma-albumi, joka julkaistiin 27. huhtikuuta 2011.
Otto Ferdinand Helminen
Otto Ferdinand Helminen (3. huhtikuuta 1886 Tampere – 29. tammikuuta 1970 Helsinki) oli diplomi-insinööri. Hän toimi Tampereen Aaltosen Kenkätehtaan teknillisen johtajana 1912–1961.
Otto Helmisen vanhemmat olivat kauppias Gustaf Helminen ja Hilda Helenius. Helminen tuli ylioppilaaksi Tampereen Realilyseosta vuonna 1905 ja diplomiinsinööriksi Helsingin Teknillisen korkeakoulun koneenrakennusosastolta vuonna 1909. Korkeakouluopintonsa päätettyään hän ryhtyi tutkimaan jalkineiden koneellista valmistusta. Vuonna 1910, Helminen oli harjoittelijana Saksassa kenkätehtaissa ja suoritti kurssin alan ammattiopistossa.
Palattuaan Suomeen vuonna 1912 hän tuli Aaltosen Kenkätehdas-yhtymän teknilliseksi johtajaksi. Helminen oli ensimmäinen korkeakoulukasvatuksen saanut teknikko suomalaisen kenkäteollisuuden palveluksessa. Vuonna 1914 Helminen sai valtion stipendin tutkiakseen kenkäteollisuusalaa Yhdysvalloissa. Vuodesta 1917 hän toimi Aaltosen kenkätehdas oy :n, Lokomo oy/n ja Sarvis oy :n johtokunnan jäsenenä). Otto Helminen siirtyi eläkkeelle vuonna 1961. Näin ollen hän tuli olleeksi yli 50 vuotta saman yhtiön palveluksessa. Aaltosen kenkätehtaasta kasvoi Pohjoismaiden suurin ja se työllisti sodan jälkeen 1500 henkilöä Tampereella.
Taiteilija Martta Helminen (1890–1983) oli hänen sisarensa ja arkkitehti Matti Tausti (1924–2016) hänen poikansa.
Joona Riekkinen
Joona Riekkinen (s. 5. maaliskuuta 1999 Kuopio) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Kalevan Palloa.
Riekkinen on Kalevan Pallon oma kasvatti. Hän oli kaudella 2014–2015 seuran C-nuorten tehokkain puolustaja sekä C-nuorten SM-karsinnoissa tehoilla 5+8=13 että C-nuorten SM-sarjan runkosarjassa tehoilla 13+20=33, joista jälkimmäisessä sarjassa Riekkinen sijoittui puolustajien pistepörssissä kolmanneksi. Riekkinen valittiin C-nuorten SM-sarjan toiseen tähdistökentälliseen. Kauden 2016–2017 hän vietti suurimmaksi osaksi KalPan A-nuorissa, mutta Riekkinen vahvisti myös seuran B-nuoria, jossa hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden.
Toukokuussa 2017 Riekkinen teki KalPan kanssa vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen. Hän teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan alkulohkon päätösottelussa 11. lokakuuta 2017 vieraissa norjalaista Stavanger Oilersia vastaan. Riekkinen merkittiin KalPan toiseen puolustajapariin Juuso Riikolan viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 15.37 minuuttia. Riekkinen sai myös yhden kahden minuutin jäähyn kampituksesta. Hän keräsi ottelusta teholukeman +1. Ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen SM-liigaottelunsa Riekkinen pelasi seuraavana päivänä 13. lokakuuta 2017 KooKoota vastaan. Hänet merkittiin KalPan kolmospuolustajapariin Konsta Mäkisen viereen. Riekkinen sai ottelussa jääaikaa 7.10 minuuttia ja hän keräsi teholukeman –2. Hän pelasi kauden 2017–2018 suurimmaksi osaksi KalPan A-nuorissa, jossa Riekkinen voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Helmikuussa 2018 hän teki seuran kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Riekkinen teki liigauransa avausmaalin kauden 2018–2019 kuudennessa ottelussaan 10. lokakuuta 2018 Saimaan Palloa vastaan.
Riekkinen nimettiin alle 20-vuotiaiden MM-leiriryhmään vuoden 2019 turnaukseen, mutta hän putosi kuitenkin lopullisesta kisajoukkueesta. Yhteensä Riekkinen on pelannut neljä nuorten ja seitsemän poikien maaottelua.
Olla joku
Olla joku on Pelle Miljoonan järjestyksessään 35. studioalbumi sekä viides Pelle Miljoona United -kokoonpanon kanssa tehty albumi, joka julkaistiin 8. syyskuuta 2017. Pelle on sanonut albumin ”piirtävän totuuden jälkeistä aikaa, elämäniloisella otteella ja surrealistisella siveltimellä”.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 30.
Carurú
Carurú on Vaupésin departementissa sijaitseva Kolumbian kunta. Departementin pääkaupunki Mitú sijaitsee 175 kilometrin päässä. Guaviaren departementti sijaitsee naapurissa. Maasto on pääasiassa viidakkoa. Kylän läpi virtaa Vaupésjoki. Alkuperäisasukkaat muodostavat asukkaiden enemmistön. Valtaosa asukkaista on miehiä. Kunnan asukasluku on noin 3300. Carurún kunta perustettiin vuonna 1993. Sen rajat määriteltiin vuonna 1997. Kunnan talous perustuu valtaosin kalastukseen ja metsien hyödyntämiseen.
Keskilämpötila on 25-32 astetta. Alueella on kosteaa ja sateita saadaan runsaasti. Vuosittainen sademäärä on 3500 millimetriä. Joulukuun ja marraskuun välinen aika on kuivinta.
Carurússa voi käydä esimerkiksi Cubayn pyhäköllä. Lähistöllä virtaa Vaupésjoki ja maasto on vuoristoista. Elokuussa järjestetään urheilutapahtumia 16 alkuperäisasukkaan yhteisön kesken.
Albania (Caquetá)
Albania on Caquetán departementissa sijaitseva Kolumbian kunta. Se kuuluu Andien ja Amazonin seutukuntaan. Amazonjoen sivujoki Caquetájoki on alueen pääjoki. Asukkaita siellä on laskettu olevan noin 6300, joista enemmistö on miehiä. Naapurikuntia ovat San José del Fragua, Belén de los Andaquiés, Curillo ja Valparaíso. Departamentin pääkaupunkiin Florenciaan on matkaa 69 kilometriä, johon kuluu maateitse noin tunnin verran.
Alue oli pitkään monien karjanajajien, kuminkerääjien, uudisasukkaiden ja seikkailijoiden ohituspaikka. Sademetsäalue oli monille luotaantyöntävää ja toisaalta se tarjosi otollisen paikan niin lailliselle kuin laittomallekin liiketoiminnalle. Kunnan perusti uudisasukas Wenceslao Muñoz vuonna 1932. Maa- ja karjatalous kalastuksen ja kaivosteollisuuden ohella ovat kunnan pääelinkeinoja. Kaupungistuminen on nopeaa ja sen odotetaan kiihtyvän tulevaisuudessa.
Albania kuuluu trooppisen ilmaston vyöhykkeeseen. Keskilämpötila on noin 25 astetta. Vuosittainen sademäärä on 3776 millimetriä. Kuivin kausi ajoittuu tammikuulle.
20 kilometriä Albaniasta, lähellä Curillon kuntaa sijaitsee La Ceiba Doradan luonnonkohde, joka on Unescon kulttuuriperintökohde. Muita vierailukohteita ovat muun muassa Balnearío la Rayan virkistyskohde ja Los Corralesin luonto. Kunnassa järjestetään myös kansanperinnetapahtuma lapsille.
Nuquí
Nuquí on noin 8 000 asukkaan kunta Kolumbiassa, joka sijaitsee Chocón departementissa, Tyynen valtameren alueella. Departementin pääkaupunki on Quibdó, jonne on matkaa noin 184 kilometriä. Naapurikuntia ovat Bahía Solano, Bajo Baudó ja Alto Baudó. Enemmistö Nuquín asukkaista on afrokolumbialaisia. Alueella on myös huomattava alkuperäisasukkaiden vähemmistö. Valtaosa asukkaista on miehiä. Turvallisuustilanteen on sanottu hieman heikentyneen vuoden 2017 aikana. Infrastruktuuri on vaatimatonta. Köyhyys on edelleen laajaa.
Nuquí perustettiin vuonna 1917. Kunnan talous nojaa pääasiassa kalastukseen sekä maa- ja karjatalouteen. Suunnitelmien mukaan Panamericana-valtatie tulisi tulevaisuudessa kulkemaan Nuquín kunnan poikki.
Nuquín ilmasto on trooppista. Keskilämpötila on 26 astetta. Vuosittain sataa 6 026 millimetriä. Runsaimmat sateet ajoittuvat elokuulle. Kuivinta on helmikuun aikoihin.
Natural Ensenada de Utrían kansallispuisto on merkittävä vierailukohde. Alue kuuluu myös valaiden vaellusreitille. Valaiden vaellusaika alueella on heinäkuun aikoihin. Turismi on vielä lapsenkengissään.
Nuquíssa ei ole autoliikennettä, ainoastaan joitakin työajoneuvoja on käytössä. Taajamassa ajetaan polkupyörillä, moottoripyörillä ja moottoripyötätakseilla.
Lentokenttä on aivan keskustassa. Tärkeimmät lentoyhteydet ovat Quibdosta ja Medellinistä.
Laivaliiknnettä (rahtilaivoja) kulkee Buenaventuraan. Tyynenmeren rannan lähikyliin on moottoriveneyhteyksiä.
Alex Weinrich
Alexander Weinrich (s. 12. maaliskuuta 1969 Gardiner, Maine, USA) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkoilija. Weinrich pelasi kaudella 1996–1997 seitsemän ottelua SM-liigassa edustaen Porin Ässiä. Tämän lisäksi hän pelasi kahdeksan ottelua KooKoo:n divarijoukkueessa. Liigaotteluissa Weinrich merkkautti vain yhden syöttöpisteen ja neljä jäähyminuuttia. KooKoon paidassa divarissa Weinrich sai tehtyä kolme maalia ja kaksi maaliin johtanutta syöttöä. Ennen Suomeen tuloaan Weinrich ehti pelata viisi ottelua Italissa HC Devils Milanon paidssa. Seuraavaksi kaudeksi Weinrich suuntasi Saksan 2. tasolle ERC Sonthofenin riveihin. Kauden 1998–99 Weinrich aloitti Pohjois-Amerikassa WCHL-liigan Tucson Gila Monstersissa mutta palasi Eurooppaan yhdeksän pelatun ottelun jälkeen. Pelipaikka löytyi Tanskan liigan Odensesta. Weinrich pelasi Tanskassa vielä seuraavankin kauden ennen kuin päätti lopettaa uransa. Wenrich palasi vielä kaudelle 2003–2004 Odenseen pelaamaan kaksi peliä ennen kuin lopetti lopullisesti peliuransa.
Alex Weinrichin vanhempi veli on 1157 NHL-ottelun veteraani Eric Weinrich. Myös nuorempi veli Jason Weinrich varattiin NHL:ään ja pelasi muun muassa ECHL:ssa, Italiassa ja Englannissa.
Even in the Quietest Moments...
Even in the Quietest Moments... on brittiläisen pop rock -yhtye Supertrampin viides studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1977. Albumin tunnetuin kappale on akustisen kitaran säestämä "Give a Little Bit".
Arthur Spåre
Arthur Robert Gustav Spåre (8. toukokuuta 1862 Helsinki – 12. lokakuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen Venäjän keisarillisen armeijan kenraalimajuri ja Kuopion läänin kuvernööri.
Spåren vanhemmat olivat eversti, senaattori ja salaneuvos Knut Robert Karl Walfrid Spåre (1831–1903) ja hänen ensimmäinen puolisonsa Beata Fredrika Matilda Cronholm (1835–1868). Hän kävi Haminan kadettikoulua 1877–1881 ja Hänen Majesteettinsa Keisarin paašikoulua Pietarissa 1881-1885. Hänestä tuli kamaripaaši 1884 ja kornetti 1885. Spåre aloitti sotilasuransa Keisarinna Aleksandra Feodorovnan ulaanirykmentissä. Hänet ylennettiin luutnantiksi 1889, aliratsumestariksi 1894, ratsumestariksi 1897 ja everstiksi 1906.
Spåre määrättiin joulukuussa 1912 Venäjän sisäasiainministeriön palvelukseen asetettuna Henkivartioväen ratsuväkeen. Hän toimi Kuopion läänin kuvernöörinä 1913–1917. Kenraalimajuriksi Spåre ylennettiin joulukuussa 1913. Hän erosi sotapalveluksesta ja kuvernöörin virasta helmikuun vallankumouksen jälkeen huhtikuussa 1917.
Arthur Spåren veli oli kenraalimajuri ja Hämeen läänin kuvernööri Rafael Spåre (1864–1943).
Kilpikonnan kuorella
Kilpikonnan kuorella on yhdysvaltalaiskirjailija John Greenin viides romaani. Englanninkielinen alkuperäisteos "Turtles All the Way Down" julkaistiin 10. lokakuuta 2017 ja Helene Bützowin suomenkielinen käännös 24. lokakuuta 2017.
Arttu Ruotsalainen (jääkiekkoilija, 2000)
Arttu Ruotsalainen (s. 23. elokuuta 2000 Joensuu) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa SM-liigajoukkue KalPassa. Ruotsalaisen kasvatusseura on Joensuun Jokipojat.
Kris Gummerus
Kris Gummerus on suomalainen näyttelijä, joka näyttelee mykkää nimiroolia ensimmäisessä suomalaisessa supersankarielokuvassa "Rendel".
Gummerus on näytellyt myös televisiosarjoissa "Syke", "Ihon alla" ja "Vettä sakeampaa". Hän oli myös Muumipeikon ääninäyttelijänä animaatioelokuvassa "Muumit Rivieralla".
Gummerus on näytellyt myös Svenska Teaternissa, Lilla Teaternissa ja Wasa Teaterissa.
Ruudat
Ruudat ("Ruta") on kasvisuku ruutakasvien heimossa ja ruutakasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu 
ainakin 11 lajia, todennäköisesti enemmän. Tunnetuimpia lajeista on alun perin Kaakkois-Euroopassa kasvava, maustekasvina viljelty tuoksuruuta.
Citycenter (kauppakeskus)
Citycenter on kauppakeskus Helsingin ydinkeskustassa rautatieasemaa vastapäätä. Osa kauppakeskuksesta sijoittuu asematunneliin ja suurempi osa Makkaratalossa oleviin, vuonna 2013 saneerattuihin tiloihin. Lokakuussa 2017 kauppakeskuksessa on 60 liikettä, muun muassa Lidl, Alepa, Tokmanni, Zara, Gina Tricot, Fazer Café ja Elixia.
Kombretumit
Kombretumit ("Combretum") on kasvisuku heimossa "Combretaceae" ja on heimon tyyppisuku. Siihen kuuluu 
noin 290 lajia.
Setrelat
Setrelat ("Cedrela") on kasvisuku, joka kuuluu mahonkikasvien ("Meliaceae") heimoon. Setreloihin kuuluu 17 lajia.
Toonapuut
Toonapuut ("Toona") on kasvisuku, joka kuuluu mahonkikasvien ("Meliaceae") heimoon. Sukuun kuuluu viisi lajia.
Akerolat
Akerolat ("Malpighia") on kasvisuku heimossa "Malpighiaceae" ja heimon tyyppisuku. Siihen kuuluu 127 lajia. Suku on nimetty 1600-luvulla eläneen italialaisen Marcello Malpighin mukaan. Lajeista eräitä hyödynnetään hedelmäpuina ja myös huonekasveina, muun muassa barbadoksenakerolaa ("Malpighia glabra").
Eskalloniat
Eskalloniat ("Escallonia") on kasvisuku, joka kuuluu heimoon "Escalloniaceae". Siihen sisältyvät muun muassa huonekasvina kasvatetut lajit punaeskallonia ("Escallonia rubra") ja neidoneskallonia ("Escallonia virgata").
Emiliat
Emiliat ("Emilia") on kasvisuku, joka kuuluu asterikasvien ("Asteraceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa yksivuotisena koristekasvina kasvatettu emilia ("Emilia coccinea").
Marjukat
Marjukat ("Euryops") on kasvisuku, joka kuuluu asterikasvien ("Asteraceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa yksivuotisena koristekasvina kasvatettu kesämarjukka ("Euryops chrysanthemoides").
Hiutalepensaat
Hiutalepensaat ("Breynia") on kasvisuku, joka kuuluu heimoon "Phyllanthaceae". Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu hiutalepensas ("Breynia disticha").
Tohtorinpuut
Tohtorinpuut ("Bursera") on kasvisuku, joka kuuluu tohtorinpuukasvien eli burserakasvien ("Burseraceae") heimoon. Se on tohtorinpuukasvien tyyppisuku, johon sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu tärpättitohtorinpuu ("Bursera simaruba").
Mirhapuut
Mirhapuut ("Commiphora") on kasvisuku, joka kuuluu tohtorinpuukasvien eli burserakasvien ("Burseraceae") heimoon. Sukuun sisältyy muun muassa lääkekasveina käytetyt lajit mekanmirhapuu ("Commiphora gileadensis") ja afrikanmirhapuu ("Commiphora myrrha"), jonka pihka on tunnetuin mirhamin lähde.
Pitsilehdet
Pitsilehdet ("Fittonia") on kasvisuku, joka kuuluu akanttikasvien ("Acanthaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu pitsilehti ("Fittonia verschaffeltii"), josta on useita viljelylajikkeita.
Panamapalmut
Panamapalmut ("Carludovica") on kasvisuku, joka kuuluu panamapalmukasvien ("Cyclanthaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu panamapalmu ("Carludovica palmata").
Gesneriat
Gesneriat ("Gesneria") on kasvisuku, joka kuuluu gesneriakasvien ("Gesneriaceae") heimoon. Se on gesneriakasvien tyyppisuku. Gesnerioihin kuuluu muun muassa huonekasvina kasvatettu gesneria ("Gesneria cuneifolia").
Tulikit
Tulikit ("Gloxinia") on kasvisuku, joka kuuluu gesneriakasvien ("Gesneriaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu tulikki ("Gloxinia sylvatica" tai "Seemannia sylvatica"). Sukua ei pidä nimensä perusteella sekoittaa lähisukuisiin gloksinioihin ("Sinningia").
Aurinkokellot
Aurinkokellot ("Chrysothemis") on kasvisuku, joka kuuluu gesneriakasvien ("Gesneriaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu aurinkokello ("Chrysothemis pulchella").
Haaremiyrtit
Haaremiyrtit ("Turnera") on kasvisuku, joka kuuluu passiokasveihin ("Passifloraceae") tai heimoon "Turneraceae". Siihen sisältyy muun muassa lääkekasvina kasvatettu amerikanhaaremiyrtti ("Turnera diffusa").
Siveydenpuut
Siveydenpuut ("Vitex") on kasvisuku, joka kuuluu huulikukkaiskasvien ("Lamiaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa lääke- ja huonekasvina kasvatettu siveydenpuu ("Vitex agnus-castus").
Rautaoksat
Rautaoksat ("Caryopteris") on kasvisuku, joka kuuluu huulikukkaiskasvien ("Lamiaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu rohtorautaoksa ("Caryopteris incana").
Glechoma
Maahumalat ("Glechoma") on huulikukkaiskasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu 7–8 lajia.
Suomessa kasvaa vain yksi sukuun kuuluva laji, maahumala ("Glechoma hederacea"), jota käytetään myös koristekasvina.
Belladonnat
Belladonnat ("Atropa") on kasvisuku, joka kuuluu koisokasvien ("Solanaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa lääkekasvina käytetty belladonna ("Atropa belladonna").
Alkannat
Alkannat ("Alkanna") on kasvisuku, joka kuuluu lemmikkikasvien ("Boraginaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa lääke- ja värikasvina kasvatettu värialkanna ("Alkanna tinctoria").
Palsternakat
Palsternakat ("Pastinaca") on kasvisuku, joka kuuluu sarjakukkaiskasvien ("Apiaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa juureksena tunnettu palsternakka ("Pastinaca sativa").
Piparjuuret
Piparjuuret ("Armoracia") on kasvisuku, joka kuuluu ristikukkaiskasvien ("Brassicaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa mauste- ja lääkekasvina käytetty piparjuuri ("Armoracia rusticana").
Pullokurpitsat
Pullokurpitsat ("Lagenaria") on kasvisuku, joka kuuluu kurkkukasvien ("Cucurbitaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa hyötykasvina kasvatettu pullokurpitsa eli kalebassi ("Lagenaria siceraria").
Karvaskurkut
Karvaskurkut ("Momordica") on kasvisuku, joka kuuluu kurkkukasvien ("Cucurbitaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa koristekasvina ja huonekasvina kasvatettu karvaskurkku ("Momordica charantia").
Norsunkorvat
Norsunkorvat ("Coccoloba") on kasvisuku, joka kuuluu tatarkasvien ("Polygonaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu norsunkorva ("Coccoloba uvifera").
Vaniljat
Vaniljat ("Vanilla") on kasvisuku, joka kuuluu kämmekkäkasvien ("Orchidaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa mausteena kasvatettu trooppinen orkidea vanilja ("Vanilla planifolia").
Kostukset
Kostukset ("Costus") on kasvisuku, joka kuuluu heimoon "Costaceae". Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu tulikostus ("Costus cuspidatus").
Ruostekukat
Ruostekukat ("Crocosmia") on kasvisuku, joka kuuluu kurjenmiekkakasvien ("Iridaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa leikkokukkana kasvatettu risteymälaji tarharuostekukka ("Crocosmia" × "crocosmiiflora").
Tuonenkielot
Tuonenkielot ("Aspidistra") on kasvisuku, joka kuuluu parsakasvien ("Asparagaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu tuonenkielo (suutarinkielo eli issikka) ("Aspidistra elatior").
Sarviaaloet
Sarviaaloet ("Gasteria") on kasvisuku, joka kuuluu heinäpuukasvien ("Xanthorrhoeaceae") tai soihtukasvien ("Asphodelaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu täpläsarviaaloe ("Gasteria bicolor").
Soihtuliljat
Soihtuliljat ("Kniphofia") on kasvisuku, joka kuuluu heinäpuukasvien ("Xanthorrhoeaceae") tai soihtukasvien ("Asphodelaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa monivuotisena koristekasvina kasvatettu hehkusoihtulilja ("Kniphofia uvaria").
Keijunliljat
Keijunliljat ("Gloriosa") on kasvisuku, joka kuuluu myrkkyliljakasvien ("Colchicaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu keijunlilja ("Gloriosa superba").
Kasuariinat
Kasuariinat ("Casuarina") on kasvisuku, joka kuuluu kasuariinakasvien ("Casuarinaceae") heimoon. Se on heimon tyyppisuku. Kasuariinoihin kuuluu 14 lajia. Niihin sisältyy muun muassa leikkokasvina käytetty jouhikasuariina ("Casuarina equisetifolia").
Riidenlieot
Riidenlieot ("Lycopodium") on kasvisuku, joka kuuluu sanikkaisiin ja liekokasvien heimoon. Se on liekokasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu 70 lajia.
Pohjoismaissa ja myös Suomessa esiintyvät seuraavat riidenliekotaksonit:
Keltalieot
Keltalieot ("Diphasiastrum") on kasvisuku, joka kuuluu sanikkaisiin ja liekokasvien heimoon. Siihen kuuluu parikymmentä lajia.
Pohjoismaissa ja myös Suomessa kasvavat seuraavat keltaliekotaksonit:
Muita lajeja:
The Mythical Man-Month
The Mythical Man-Month on Fred Brooksin esseekokoelma ohjelmistotuotannosta ja projektinhallinnasta. Kirjalla on merkittävä osa ohjelmistokehityksen kehittymisessä ja sitä kutsutaan alan klassikkokirjallisuudeksi.
Kirjaa kutsutaan ohjelmistokehityksen raamatuksi, koska "jokainen lainaa sitä, muutama lukee sen ja harva noudattaa sitä".
Brooks kertoo kirjassa kokemuksistaan IBM S/360:n kehityksestä. Kirja on julkaistu vuonna 1975 ja korjattu painos 1982 ja hiukan laajennettuna vuonna 1995. Brooks on kirjoittanut aihetta käsittelevän kirjoituksen "No Silver Bullet", joka sisältyy teoksen vuoden 1995 painokseen.
Brooks muun muassa erottelee ohjelman ja "tuotteen":
Brooksin säännöt:
Brooksin mukaan ohjelmistoprojektin epäonnistumisen syitä ovat:
Johann Heinrich Wedekind
Johann Heinrich Wedekind (15. elokuuta 1674 Rääveli t. Lyypekki – 1736) oli Ruotsissa ja myöhemmin Pietari Suuren hovissa toiminut saksalainen muotokuvamaalari ja jäljentäjä.
Wedekind oli Ernst Wilhelm Londicerin oppilas. 1698 hän meni Ruotsin hovin palvelukseen, seuraavana vuonna Lyypekkiin ja sitten Rääveliin, missä hän avioitui. Vuonna 1719 toimi maalarina ensisijaisesti Ruotsissa ja sai mainetta kuningas Kaarle XII:n, korkeiden sotilaiden ja tunnettujen julkisuuden henkilöiden muotokuvamaalarina. Hän oleskeli välillä Narvassa sai sitten 1720 tsaari Pietari Suurelta kutsun saapua Pietariiin. Vuodesta 1732 hän toimi kadettikunnan piirtäjänä.
James Pond (videopeli)
James Pond: Underwater Agent on Vectordeanin kehittämä tasohyppelypeli, joka on julkaistu vuonna Amigalle, Atari ST:lle ja Sega Mega Drivelle.
Peli sai Amiga Format -lehden arvostelussa arvosanan 90%.
HipHop Virtual Machine
HipHop Virtual Machine (lyhyesti HHVM) on avoimen lähdekoodin ympäristö Hack ja PHP -kielillä toteutettujen sovellusten ajamiseen.
HHVM käyttää ajonaikaista kääntämistä ("Just In Time") tavukoodiksi.
HHVM:n kehityksen aloitti Facebook seuraajana kehittämälleen HPHPc:lle.
Facebook pyrkii siirtymään Hack-kieleen ja vuonna 2018 julkaistavan HHVM-version ennakoidaan olevan viimeinen, joka tukee PHP 5:ttä.
Hack (ohjelmointikieli)
Hack on HipHop Virtual Machinelle suunniteltu ohjelmointikieli, joka on tehty taaksepäin yhteensopivaksi PHP:n kanssa. Hackin on kehittänyt Facebook, joka on siirtänyt omat ohjelmansa PHP:ltä Hack:lle. Hack on toteutettu OCaml:lla.
Kielen ovat kehittäneet Bryan O'Sullivan, Julien Verlaguet ja Alok Menghrajani tehokkaammaksi vaihtoehdoksi PHP:lle. Kielen tyyppijärjestelmä sallii siirtymisen asteittain dynaamisesta tyypityksestä kohti staattista tyypitystä. Yhdeksi PHP:n haittapuoleksi mainitaan sen epäsäännöllisyydet, jotka Hackissa on korjattu.
Jussi Pullinen
Jussi Pullinen (s. 1982 Riihimäki) on suomalainen toimittaja, kolumnisti ja Tampereen yliopiston journalistiikan vierailijaprofessori vuosina 2017–2018.
Pullinen on koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri Helsingin yliopistosta. Hän on käynyt Sanoman toimittajakoulun peruskurssin vuosina 2007–2008. Pullisen erikoistumisalue on digitaalinen journalismi.
Vantaan moskeija
Vantaan moskeija () on Vantaan Länsimäessä sijaitseva turkkilainen moskeija. Vantaan moskeija on yksi Suomen Islamilaisen Diyanet Yhdyskunnan moskeijoista ja se toimiikin moskeijarakennuksen lisäksi myös kulttuurikeskuksena. Vantaan lisäksi yhdyskunnan moskeijoita löytyy muun muassa Lahdesta, Porista sekä myös Turusta.
Xiaomi Redmi 1S
Xiaomi Redmi 1S on Xiaomin 1. toukokuuta 2014 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 4.3 "Jellybean" -käyttöjärjestelmä Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.
Xiaomi Redmi 1S -älypuhelimessa on 4,7-tuumainen näyttö HD-resoluutiolla.
Laitteesta löytyy Qualcomm Snapdragon 400 8228-prosessori. Laitteessa on 1 Gigatavu RAM-muistia ja 8 Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 64 Gigatavun microSD-kortilla.
Laitteessa on 8 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 1,6 Megapikseliä.
Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla.
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 4.3 "Jellybean" Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.
https://www.phonearena.com/phones/Xiaomi-Redmi-1S_id8769
Xiaomi Redmi 2
Xiaomi Redmi 2 on Xiaomin 4. tammikuuta 2015 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 4.4.4 "KitKat" -käyttöjärjestelmä Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.
Xiaomi Redmi 2 -älypuhelimessa on 4,7-tuumainen näyttö HD-resoluutiolla.
Laitteesta löytyy Qualcomm Snapdragon 410 8916-prosessori. Laitteessa on 1 Gigatavu RAM-muistia ja 8 Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 64 Gigatavun microSD-kortilla.
Laitteessa on 8 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 2 Megapikseliä.
Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 4.4.4 "KitKat" Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.
https://www.phonearena.com/phones/Xiaomi-Redmi-2_id9045
Crisis? What Crisis?
Crisis? What Crisis? on brittiläisen pop rock -yhtye Supertrampin neljäs studioalbumi. Albumi julkaistiin 14. syyskuuta 1975.
Albumi debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 44. Yhdistyneessä kuningaskunnassa se nousi Britannian albumilistan sijalle 20.
Kaikki kappaleet kirjoittaneet Roger Hodgson ja Rick Davies.
George Cruikshank
George Cruikshank (1792–1878) oli englantilainen pilapiirtäjä ja kuvittaja. Hän tuli kuuluisaksi "The Scourge" -pilalehdessä julkaistuista piirroksistaan, joissa hän karrikoi prinssipuolisoa, tulevaa kuningas Yrjö IV:ttä. Hän kuvitti muun muassa Charles Dickensin romaanit "Oliver Twist" ja "Sketches by Boz". Myöhemmällä iällä hän ryhtyi raittiusaatteen levittäjäksi ja piirsi aiheesta vuonna 1847 julkaistun sarjan "The Bottle".
Nicholas Culpeper
Nicholas Culpeper (1616–1654) oli englantilainen lääkäri, jolla oli suuri vaikutus yrttien lääkinnällisessä käytössä. Hänen teoksessaan "London Pharmacopeia" (1654) kuvatut yrttilääkkeet olivat laajasti käytössä monien sukupolvien ajan. Hänen laaja yrttikasvionsa "The English Physician", tunnetaan myös nimellä "The Complete Herbal", on vuodelta 1651. Culpeper uskoi kasvien ulkonäön kertovan myös niiden lääketieteellisestä merkityksestä. Tuohon aikaan hänen teoriansa hyväksyttiin sellaisenaan.
James Currie
James Currie FRS (1756–1805) oli skotlantilainen lääkäri, joka otti käyttöön kylmävesihoidon potilaidensa kuumeen alentamiseksi. Siihen asti oli uskottu korkean kuumeen olevan parantumiselle hyödyllistä, mikä johti useiden potilaiden kuolemaan. Currie taas uskoi, että potilaan kehon lämpötila olisi pidettävä niin lähellä normaalia kuin mahdollista. Kylmävesihoidot edistivät monen sairauden paranemista, ja niiden myötä otettiin käyttöön myös kuumemittari.
Filarete
Filarete tai "Averulino" (oik. Antonio di Pietro Averlino, noin 1400–1469/1470) oli italialainen renessanssikauden arkkitehti ja kuvanveistäjä. Hän suunnitteli Sforzinda-nimisen ihannekaupungin ja innosti muutkin aikakauden italialaiset arkkitehdit työskentelemään kaupunkisuunnittelun parissa. Sforzindaa ei ole kuitenkaan toteutettu.
Filarete oli syntyjään firenzeläinen. Paavi Eugenius IV tilasi Filareteltä pääovet Rooman Konstantinuksen basilikaan. Ne valmistuivat vuonna 1445. Kun basilika purettiin 1500-luvun alkuvuosina, säästettiin Filareten oviksi sanotut pronssiset ovet. Nykyisin ne ovat Pietarinkirkossa narthexin eli esihallin pääsisäänkäynnin ovina. Taidehistoriallisesti ovet osoittavat, että Filarete edusti vielä osittain keskiajan ja Bysantin taideihanteita.