Strängnäsin kunta
Strängnäsin kunta () on Södermanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin ja Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Strängnäs.
Kunnan maapinta-ala on 739,42 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 34 102 henkeä (31.12.2015).
Pohjoisessa kunta rajoittuu Mälaren-järveen. Kunnan alueella sijaitsee myös Mariefredin entinen kaupunki. Mariefredissä sijaitsee Gripsholmin linna.
Vuonna 2007 kunnassa oli 158,70 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 21,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Vuonna 1943 tuollon Uppsalan läänissä sijainnut Arnön (myös "Bond-Arnö") kunta jaettiin liittämällä osa Kungs-Husbyhyn nykyisessä Enköpingin kunnassa ja osa Aspöhön nykyisessä Strängnäsin kunnassa. Vuonna 1950 jaettiin myös Strägnäsin maalaiskunta liittämällä osa Strägnäsin kaupunkiin ja osa Aspön kuntaan.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin neljä "suurkuntaa" ja kaksi kaupunkia:
Vuonna 1971 näistä muodostettiin nykyinen Strägnäsin kunta lukuun ottamatta Taxingea, joka siirrettiin Tukholman lääniin ja Södertäljen kuntaan.
Vuodesta 2006 lähtien vanhaa Mariefredin kaupunkia on johtanut kunnanosalautakunta (ruots. "Mariefrednämnden"), jolla on tukenaan kunnanosahallinto. Konttori sijaitsee Mariefredin vanhalla raatihuoneella.
Vaakunaselitys: "Kultaisessa kentässä vierekkäin Pyhä Pietari ja Pyhä Paavali pukeutuneina punaiseen, iho ja sädekehä hopeiset, hiukset ja parta sekä avain ja miekka siniset." (Ruotsiksi "I fält av guld S:t Petrus och S:t Paulus, sida vid sida, i röd klädnad med hy och nimbus av silver, med hår och skägg samt nyckel och svärd blå.")
Strägnäsin kunnan vaakuna perustuu Strängnäsin kaupungin vanhaan sinettiin. Strängnäsin hiippakunnan suojeluspyhimys oli esiintynyt kaupungin sinetissä jo keskiajalta lähtien. Kuvio esiintyy ensimmäisen kerran sinettinä pergamenttikirjeessä vuonna 1337. Sinetti vahvistettiin kaupungin vaakunaksi vuonna 1937. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa nykyiseen Strägnäsin kuntaan liitettiin neljä muutakin kuntaa, joilla oli oma vaakuna. Uusi kunta valitsi vaakunakseen vanhimman ja kunnalle nimen antaneen yksikön vaakunan.
Vaakunaselitystä muutettiin jonkin verran vuonna 1975. Aikaisemmasta uusi vaakuna eroaa siten, että ihonväri on määritetty hopeiseksi sekä hiukset ja parta ovat saaneet sinisen värin, mitä vaakunaselityksessä ei aiemmin ollut mainittu. Lisäksi viitat olivat aikaisemmin vihreitä. Kunta rekisteröi uuden vaakunan Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1977.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 047 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 839 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 204 144 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 53 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 76,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 700 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Abborbergetin taajaman nimenä on joskus ollut myös Sundby.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Åkers Krutbruk on sittemmin kasvanut yhteen Åkers styckebrukin taajaman kanssa.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Strängnäsin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Strängnäsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.