Maailman terveysjärjestö
Maailman terveysjärjestö eli WHO () on ihmisten terveyteen keskittyvä Yhdistyneiden kansakuntien järjestö, joka perustettiin Genevessä 7. huhtikuuta 1948. Järjestön aloitteesta vietetään vuosittain 7. huhtikuuta maailman terveyspäivää.
Maailman terveysjärjestön tehtävänä on taata kaikille ihmisille hyvä terveydentila. Järjestön perustuskirja määrittelee terveyden täydelliseksi fyysisen, psyykkisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin tilaksi, ei ainoastaan sairauden puutteeksi. Sen päätehtävä on torjua tauteja, etenkin tärkeimpiä tartuntatauteja. Terveysjärjestö koordinoi kansainvälisiä toimia muun muassa SARS:in, malarian ja aidsin torjumiseksi ja kehittää rokotteita. Lisäksi sillä on hankkeita esimerkiksi tupakoinnin vähentämiseksi.
WHO käyttää kuusipykäläistä arvioidessaan eläinperäisten virustautien pandemiariskiä.
Maailman terveysjärjestön päätöksiä tekevä toimielin on World Health Assembly, johon osallistuvat jäsenmaiden delegaatiot. Kokouksella on spesifi ennaltamäärätty terveyteen liittyvä agenda. Kokouksen pääasiallinen tarkoitus on määritellä järjestön toimintaperiaatteet, nimittää pääjohtaja, valvoa taloudellisia toimia sekä hyväksyä budjetti.
Järjestön toimeen paneva elin (The Executive Board) koostuu 34 teknisesti pätevästä jäsenestä, jotka ovat valittu kolmevuotisiksi kausiksi. Vuosittainen tapaaminen järjestetään tammikuussa, jolloin jäsenet päättävät päätöksiä tekevän toimielimen kokouksen agendasta.
WHO:n pääjohtajaksi nimitettiin toukokuussa 2017 etiopialainen Tedros Adhanom Ghebreyesus. Hänen edeltäjänsä oli hongkongilainen tohtori Margaret Chan, joka aloitti 9.11.2006 ja nimitettiin toukokuussa 2012 viisivuotiselle jatkokaudelle, joka päättyi 30.6.2017.
Maailman terveysjärjestön lähtökohtana on järjestön oma terveyden määritelmänsä. Terveys on täydellisen fyysisen, henkisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin tila eikä vain sairauden tai taudin puuttuminen.
Maailman terveysjärjestö on YK:n erikoistuneena järjestönä sitoutunut noudattamaan eettisiä periaatteita, joihin kuuluvat muun muassa ulkoisista lähteistä ja viranomaisista riippumattomuus ja puolueettomuus sekä kaikkien ihmisten arvokkuuden, tasa-arvon ja monimuotoisuuden arvostaminen.
Maailman terveyspäivää vietetään maailmanlaajuisesti 7. huhtikuuta, jotta terveysongelmien tietoisuus lisääntyisi. WHO organisoi silloin maailmanlaajuisia ja paikallisia tapahtumia, jotka liittyvät kulloiseenkin aiheeseen. Maailman terveyspäivä on yksi kahdeksasta WHO:n virallisesta maailmanlaajuisesta terveyskampanjasta. Muut seitsemän ovat kansainvälinen tuberkuloosipäivä, kansainvälinen rokoteviikko, kansainvälinen malariapäivä, kansainvälinen tupakaton päivä, kansainvälinen AIDS-päivä, kansainvälinen verenluovutuspäivä sekä kansainvälinen hepatiittipäivä.
Vuonna 2017 terveyspäivän teemana oli masennus. WHO:n tavoitteena oli lisätä masennustietoutta ja näin vähentää stigmaa, joka sairauteen usein liitetään. Terveyspäivän toivottiin myös ohjaavan useampia masennuksesta kärsiviä hakemaan apua.
Vuoden 2009 sikainfluenssapandemiajulistuksen myötä WHO:n asiantuntijoiden taloudelliset sidokset pandemiajulistuksesta hyötyviin lääkeyhtiöihin ovat nousseet julkisuuteen. WHO:n kesällä 2009 julistaman sikainfluenssapandemian jälkeen on esitetty arvioita, että WHO:n pandemiajulistus saattaa olla seurausta lääkeyhtiöiden taloudellisista sidoksista WHO:n neuvonantajiin. Ennen sikainfluenssapandemian julistamista WHO muutti pandemian määritelmää keväällä 2009, poistaen taudin vakavuuden vaatimuksen. WHO:n rokotusasiantuntijaryhmän SAGEn jäsenen, THL:n ylijohtajan professori Juhani Eskolan ilmoittamatta jättämä työnantajansa, suomalaisen Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen rokotevalmistajalta saama yli kuuden miljoonan euron rahoitus on herättänyt epäilyjä WHO:n asiantuntijoiden taloudellisten sidonnaisuuksien vaikutuksesta.