Iitti
Iitti () on Suomen kunta, joka sijaitsee Kymenlaakson maakunnan luoteisosassa. Kunnassa asuu 6 736 ihmistä, ja sen pinta-ala on 685,09 km², josta 97,26 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 12,2 asukasta/km².
Vuonna 2021 Iitti siirtyy Kymenlaakson maakunnasta osaksi Päijät-Hämeen maakuntaa.
Iitin kuntakeskus on valtatie 12:n varrella oleva Kausala, jossa sijaitsee muun muassa rautatieasema. Iitin kirkonkylä sijaitsee pohjoisempana. Sitä ympäröi lännessä Iitin Kirkkojärvi, idässä Urajärvi ja pohjoisessa Pyhäjärven Pelinginselkä. Iitin naapurikunnat ovat Heinola, Kouvola, Lahti, Lapinjärvi ja Orimattila.
Iitin kirkkopitäjä perustettiin vuonna 1539 Hollolan kirkkopitäjästä silloisten Hollolan, Lappeen ja Vehkalahden kirkkopitäjien ja Hämeen ja Karjalan raja-alueelle. Vuosina
1743–1812 Ruotsin ja Venäjän raja kulki Iitin itäpuolitse. Riihimäki–Pietari-radan rakentaminen 1860-luvun lopulla vaikutti siihen, että Iitin kirkonkylä jäi syrjään ja Kausalasta alkoi muodostua kunnan keskustaajama.
Iitistä on erotettu Valkeala (1640), Jaala (1879) ja osittain Kuusankoski (1921). Kuusankosken itsenäistymisen myötä Iitti menetti suurimman osan teollisuusseuduistaan. Iitti kuului aiemmin Uudenmaan lääniin, kunnes se siirrettiin vuonna 1948 osaksi Kymen lääniä ja Kymenlaakson maakuntaa.
Iitin kunnanvaltuusto hyväksyi vuonna 2011 kunnanhallituksen esityksen, jonka mukaan Iitti siirtyisi Kymenlaakson maakunnasta Päijät-Hämeen maakuntaan. Yksi peruste siirrolle on se, että Iitti kuuluu jo Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymään. Maankäytöstä vastaavan ympäristöministeriön mielestä Iitti suuntautuu selkeästi Kymenlaaksoon ja Kouvolan seutuun. Asiasta teki lopullisen päätöksen valtioneuvosto, joka hylkäsi Iitin ehdotuksen maakuntajaon muuttamisesta toukokuussa 2015. Toukokuussa 2016 valtioneuvosto kuitenkin hyväksyi Iitin siirtymisen Päijät-Hämeen maakuntaan vuoden 2019 alussa.
Iitissä on tekeillä kuntaliitosselvitys Päijät-Hämeen kuntien kanssa. Valtuusto teki 25. kesäkuuta 2013 päätöksen selvityksen aloittamisesta.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Vuoden 2017 lopussa Iitissä oli 6 820 asukasta, joista 4 046 asui taajamissa, 2 707 haja-asutusalueilla ja 67 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Iitin taajama-aste on 59,9 %. Iitin taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Iitissä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Iitin alueella toimii Lahden ortodoksinen seurakunta.
Anttila, Haapakimola, Haapalahti, Haukkala, Hiisiö, Huhdasjärvi,Huutotöyry, kirkonkylä, Isokylä, Jokue, Kalaksue, Kauramaa, Kausala (Kausansaari), Koliseva, Konttila, Koskenniska, Kukonoja, Kuukso, Kuusanniemi, Kymentaka (Kymentausta), Kyrönkylä, Kyöperilä, Leppäniemi, Lyöttilä, Mankala, Maunuksela, Muikkula, Munakallio, Myllytöyry, Niinimäki, Nirvinen, Palojärvi, Parikka, Pentinmäki, Perheniemi, Piilahti, Pyörylä, Radansuu, Ruokoniemi, Saaranen, Salonsaari, Sampola, Savijoki, Siikakoski, Sitikkala, Säkkilänmaa, Säyhtee, Sääskjärvi, Taasia, Tapola, Tillola, Vuolenkoski, Väärtti.Iitin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla "lampahkäppä, potaattiloota", kaalinlehdellä paistettavat ruispuolukkaleivonnaiset "lehikäiset" luumukiisselillä sekä juustokehässä paistettava Iitin juusto.