Strömsundin kunta
Strömsundin kunta () on Jämtlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Jämtlandiin, Ångermanlandiin ja Lappiin. Kunnan keskustaajama on Strömsund.
Kunnan maapinta-ala on 10 464,65 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 11 712 henkeä (31.12.2015).
Strömsund on lääninsä pohjoisin kunta, ja lännessä se rajoittuu Norjaan. Pinta-alaltaan Strömsund Ruotsin kuudenneksi suurin kunta. Sen läpi kulkevat Inlandsbanan-rautatie ja maantiet E-45, 342 ja 345.
Vuonna 2007 kunnassa oli 47,54 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kunnassa sijaitsevat Fångsjönin kalliomaalaukset, jotka on luokiteltu muinaisjäännöksiksi.
Nykyisen kunnan alue koostuu seitsemästä entisestä pitäjästä, jotka olivat Ström, Alanäs, Hammerdal, Frostviken, Fjällsjö, Bodum ja Tåsjö. Jokaisesta pitäjästä perustettiin vuonna 1863 oma maalaiskunta. Vuonna 1893 Hammerdalin maalaiskunnasta erotettiin Gåxsjön maalaiskunta.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Tåsjön maalaiskunta liitettiin Fjällsjön maalaiskuntaan vuonna 1967. Fjällsjö ja Tåsjö kuuluivat aiemmin Västernorrlandin lääniin, mutta ne siirrettiin Jämtlandin lääniin vuonna 1971. Samana vuonna maalaiskunnat muutettiin kunniksi. Vuonna 1974 perustettiin nykyinen Strömsundin kunta yhdistämällä Strömin, Frostvikenin, Hammerdalin ja Fjällsjön kunnat. Uusi kunta sai nimekseen Strömsund keskustaajamansa mukaan. Strömsund oli taajaväkinen yhdyskunta vuosina 1901–1962 ja Hammerdal vuosina 1941–1965.
Muodostamisensa aikoihin uudessa kunnassa oli noin 17 600 asukasta, joten väkiluku on vähentynyt yli 5 000 asukkaalla 1970-luvun puolivälin jälkeen. Strömsundin kunta on leimallisesti haja-asutusaluetta. Taajamissa asuu 60 % väestöstä; keskustaajaman osuus kunnan väestöstä on 28 %.
Kaikilla Strömsundin alueella sijainneilla maalaiskunnilla oli käytössään vaakuna.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 80 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 119 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 160 128 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 58 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 55,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 400 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Strömsundin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.