Tukholman isku 2017
Tukholman kuorma-autoisku on 7. huhtikuuta 2017 tapahtunut autoisku, jota Ruotsin poliisi tutkii terrori-iskuna. Iskussa epäilty ajoi ensin ihmisten päälle Drottninggatanilla ja sitten Åhlénsin tavaratalon seinään.
Kuorma-autoa kuljettanut mieshenkilö ajoi vähän ennen kello 15 Ruotsin aikaa 7. huhtikuuta 2017 ihmisten päälle Tukholman ydinkeskustassa Drottninggatanin kävelykatuosuudella. Lopuksi hän törmäsi kuorma-autolla Åhlénsin tavaratalon seinään, ja osa tavaratalosta syttyi tuleen. Tavaratalossa annettiin hälytys ja sitä alettiin evakuoimaan. Iskussa käytetty kuorma-auto oli varastettu aiemmin päivällä Spendrups-panimolta kesken lastin purkamisen. SVT:n ja Aftonbladetin mukaan kuorma-autossa oli jonkinlainen kotitekoinen pommi, joka ei kuitenkaan räjähtänyt iskussa. Kuorma-auto siirrettiin pois iskupaikalta perjantain ja lauantain välisenä yönä.
Poliisi sai tapahtumasta hälytyksen kello 14.53 Ruotsin aikaa, minkä jälkeen paikalle saapui mellakkapoliiseja. Liikkumista Tukholman keskustassa rajoitettiin, ja suurin osa siitä eristettiin kokonaan. Tavaratalo Åhlénsin lähellä olevista rakennuksista ei aluksi päästetty ihmisiä ulos, mutta poliisi alkoi päästää ihmisiä ulos noin iltakuudelta Ruotsin aikaa. Koko Tukholman metro- ja bussiliikenne pysäytettiin sekä Tukholman keskusrautatieaseman ohittava junaliikenne seisautettiin. Viranomaiset alkoivat tyhjentää keskusrautatieasemaa ihmisistä. Valtiopäivien rakennus eristettiin kokonaan, ja korkeimpia virkamiehiä kehotettiin siirtymään suojattuihin tiloihin. Joukkoliikenteen seisauttamisen takia ihmisiä jäi jumiin Tukholman keskustaan, joten monet tukholmalaiset päästivät keskustaan jumittuneita koteihinsa. Myös Tukholman kaupunki avasi keskustaan jumittuneille oleskelutiloja.
Ruotsin poliisin ensitietojen mukaan iskussa kuoli kolme ihmistä ja loukkaantui kahdeksan. Säpon mukaan kuolleita oli kaksi. Tiedot kuolleiden ja loukkaantuneiden määrästä vaihtelivat iskupäivän iltana mediassa. Illalla Ekot-radiokanava julkisti haavoittuneita hoitavan päälääkärin vahvistaman tiedon, jonka mukaan yhteensä 15 ihmistä on loukkaantunut. Heistä yhdeksän oli vakavasti loukkaantuneita. Myöhemmin illalla poliisi kertoi neljän henkilön kuolleen iskun seurauksena.
Yksi uhreista oli 11-vuotias koulutyttö, joka oli palaamassa kotiinsa. Yksi uhreista oli 41-vuotias brittiläinen mies, joka työskenteli Spotifylla. Toiset uhrit olivat belgialainen psykologi ja 69-vuotias ruotsalainen nainen. 28. huhtikuuta noin 60-vuotias nainen menehtyi vammoihinsa sairaalassa.
Ruotsin poliisi julkaisi tiedotustilaisuudessa kaksi kuvaa miehestä, josta se ilmoitti haluavansa lisätietoja. Poliisi otti iskupäivän illalla kaksi henkilöä kuulusteltavaksi, koska heillä uskottiin olevan tapahtumiin liittyviä tietoja. Myöhemmin illalla poliisi otti Aftonbladetin mukaan Märstassa kiinni poliisin ilmoitusta vastaavan miehen, joka tunnusti olevansa iskun tekijä. Poliisi vahvisti hieman myöhemmin tiedon pidätyksestä ja kertoi, että pidätetty henkilö on tunnistettu. Hän on 39-vuotias Uzbekistanista kotoisin oleva mies Rakhmat Akilov ja kuuluu alueen tadžikistanilaiseen vähemmistöön. Hän oli aiemmin Internetissä osoittanut sympatiaa terroristijärjestö Isisille. Hänellä kerrotaan olevan neljä lasta, asuvan Tukholman esikaupungissa ja työskentelevän rakennusalalla. Terrorismitutkijat ovat havainneet, että osa Keski-Aasiasta Venäjälle ja muihin maihin tulleista islaminuskoisista rakennustyöläisistä on radikalisoitunut. Tukholman ja vain muutamaa päivää aiemmin sattuneen Pietarin terrori-iskun tekijöiden välisestä yhteydestä ei ole kuitenkaan toistaiseksi näyttöä. Tutkijat ovat kuitenkin todenneet, että Kirgisian, Uzbekistanin ja Tadzhikistanin islamistit tekevät yhteistyötä. Hän on elättänyt itsensä tekemällä pimeitä rakennusalan keikkoja ja lähettänyt omien sanojensa mukaan tuhansia euroja perheelleen, vaimolleen ja neljälle lapselleen.
Akilov oli tullut esille turvallisuuspoliisi Säpon tutkintavirrassa. Tiedot eivät kuitenkaan johtaneet jatkotoimiin, koska häntä ei pidetty uhkana. Poliisin mukaan hän on kielteisen päätöksen saanut turvapaikanhakija, joka on jäänyt Ruotsiin laittomasti. Turvapaikkaa hän oli anonut vuonna 2014. Viranomaiset eivät kuitenkaan pitäneet Akilovin perusteluita turvapaikan saamiseksi uskottavina. Hänen puheensa muuttuivat turvapaikan hakuprosessin aikana, joten viranomaiset eivät uskoneet hänen kertomustaan. Lopullisen kielteisen päätöksen Akilov sai syyskuussa 2016. Käännytyspäätöstä ei saatu pantua täytäntöön, sillä hän katosi viranomaisilta. Akilovia kehoitettiin poistumaan maasta vielä vuoden 2016 aikana, mutta hän ei lähtenyt. Näin ollen poliisi etsintäkuulutti Akilovin 27. helmikuuta. Poliisipäällikkö Patrik Engström totesi, ettei Akilovia olisi välttämättä palautettu, vaikka hänet olisikin saatu kiinni. Epäonnistuneen käännytyksen paljastuttua Ruotsissa nousi keskustelu kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden palautusten tehostamisesta. Ruotsidemokraattien johtaja Jimmie Åkesson kutsui tapahtunutta isoksi skandaaliksi. Åkesson vaati poliisille lisää resursseja ja tiukempaa rajavalvontaa.
Expressen-lehti uutisoi, että poliisi on kahdessa yhteydessä tuonut kuulusteltaviksi kuusi uzbekistnilaista iskua seuranneena päivänä. Lehden mukaan heistä neljä olisi otettu kiinni Vårbergissä, Tukholman esikaupunkialueella. Toiset kaksi on otettu kiinni Tukholman keskustan Kungsholmenilla. Aftonbladet-lehti kertoi, että Kungsholmenilla kiinniotettuja olisi kolme. Akilov tunnusti iskun myös vangitsemisoikeudenkäynnissä.
Ruotsin pääministeri Stefan Löfven piti viideltä tiedotustilaisuuden, jossa hän kertoi epäillyn jääneen kiinni. Löfven piti tapausta selkeänä terrori-iskuna. Tukholman poliisi kuitenkin kiisti, että ketään olisi pidätetty iskun takia. Turvallisuuspoliisi Säpo kuitenkin käytti tapauksesta aluksi terrori-iskun sijaan nimeä ”attentat” ().
Suomen poliisihallitus lähetti kaikille poliisiasemille kehotuksen lisätä näkyvyyttä paikoissa, joissa on paljon ihmisiä. Suomen rajavartiolaitos tehosti valvontaansa Helsingin satamissa ja Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Myös Norjassa turvatoimia kiristettiin; suurimmissa kaupungeissa ja Oslon lentokentällä poliisit kantoivat Reutersin mukaan asetta.
Suomen valtionjohto tuomitsi iskun. Presidentti Sauli Niinistö ilmoitti olevansa järkyttynyt iskusta ja esitti surunvalittelunsa. Hallituksen hätäkokouksen jälkeen pääministeri Juha Sipilä esitti hallituksen puolesta surunvalittelunsa Ruotsin pääministeri Löfvenille. Suomen hallituksen keskeiset ministerit pitivät iltakuudelta Suomen aikaa puhelinkokouksen Tukholman iskun takia. Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker esitti surunvalittelunsa komission puolesta ja kutsui iskua yhtä jäsenmaata vastaan iskuksi kaikkia vastaan. Pariisissa sijaitseva Eiffel-torni sammutti valonsa Tukholman iskun muistoksi. Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo totesi, ettei iskujen käsittely kuntavaalikampanjoinnissa ole sopivaa.
Oikeudenkäynti Akilovia vastaan alkaa helmikuun puolivälissä 2018 Tukholmassa. Teon esitutkinta-aineisto julkistettiin 20. tammikuuta 2018 ja Akilov saa syytteen terroririkoksesta, yrityksestä terroririkokseen ja vaaran aiheuttamisesta. Oikeudenkäynti kestänee kolme kuukautta.