Lysekilin kunta
Lysekilin kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Bohusläniin. Kunnan keskustaajama on Lysekil.
Kunnan maapinta-ala on 208,45 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 14 464 henkeä (31.12.2015).
Nykyisin kunnassa toimii muun muassa Preem-öljyhtiön öljynjalostamo Preemraff Lysekil, joka on Pohjoismaiden suurin öljynjalostamo. Öljynjalostamon satama on rahtimääriensä puolesta Ruotsin toiseksi suurin kauppasatama.
Vuonna 2007 kunnassa oli 30,27 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 14,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Lysekilin kauppala oli yksi niistä kahdeksasta kauppalasta, joista muodostettiin oma kuntansa vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan. Kauppala muutettiin vuonna 1903 Lysekilin kaupungiksi. Lysekil oli Ruotsin viimeinen kaupunki, joka sai oman raastuvanoikeuden (ruots. "rådhusrätt"). Lysekilin raastuvanoikeus lakkautettiin kuitenkin jo vuoden 1937 lopussa. Vuonna 1931 kaupunkiin liitettiin Slättenin taajaväkinen yhdyskunta, joka oli kuulunut kaupunkiin rajautuvaan Lysen maalaiskuntaan. Lisäksi nykyisen kunnan alueelle perustettiin vuonna 1892 Skaftön maalaiskunta erottamalla se Morlandan maalaiskunnasta (osa nykyistä Orustin kuntaa)
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kaksi "suurkuntaa":
Lisäksi Lysen maalaiskunta liitettiin Lysekilin kaupunkiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin nykyinen Lysekilin kunta yhdistämällä kaupunki, koko Stångenäsin maalaiskunta sekä Skaftön maalaiskunnasta Skaftön seurakunta. Loppuosa Skaftön maalaiskunnasta liitettiin Uddevallan kuntaan.
Nykyinen kuntavaakuna on otettu Lysekilin kaupungilta. Sitä edeltäneellä Lysekilin kauppalalla oli käytössään toisenlainen vaakuna.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 83 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 81 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 099 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 130 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 74,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 684 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Lysekilin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.