Siksak
Siksak (myös sik-sak, siksakki) on nauhamainen viivaornamenttikuvio, joka muodostuu tietyssä kulmassa toistuvasti suuntaansa muuttavasta linjasta. Tavallisesti siksak-linja on säännöllinen: sen joka toinen viiva on keskenään samansuuntainen. Kulman asteluku vaihtelee kuviosta riippuen. Mitä pienemmässä kulmassa suunta muuttuu, sitä tiheämmin kulman muodostamat huiput tai hampaat toistuvat. Siksak-kuviota saatetaan myös nimittää sahalaitakuvioksi.
Siksak-kuvio voi olla joko symmetrinen tai epäsymmetrinen. Symmetrisessä kuviossa linja kääntyy koko ajan samassa kulmassa. Esimerkiksi isot latinalaisen aakkoston kirjaimet N ja Z tekevät siksak-käännöksiä, jotka toistuvat epäsymmetrisesti, kun taas M- ja W-kirjaimet voivat olla kirjasintyypistä riippuen symmetrisiä tai epäsymmetrisiä.
Siksak-kuvio voi olla koriste eli ornamentti, joku käytännön sovelluksissa esiintyvä ilmiö tai myös kuvainnollinen asia. Siksak voi kuvata esimerkiksi liikerataa tai puolelta toiselle hoipertelevaa tapaa kulkea: "Hän käveli siksakkia".
Siksak-sanan alkuperää voi jäljittää Saksasta () ja Ranskasta (). Saksan sana "Zacke" tarkoittaa terävää kärkeä tai sahan hammasta. Siksak-kuvion ensimmäinen käännös on "zig" ja toinen käännös vastaavasti "zag".
Ompelukoneen tikkivalikoimiin kuuluu yleensä siksak-ommel eli siksakki. Siksakkia voidaan käyttää sekä kankaan reunan huolitteluun että koristeompeleena. Tavallisesta siksak-ompleleesta on myös toinen versio, kolmiaskelsiksak. Kolmiaskelsiksak muodostaa kolme samansuuntaista pistoa, ennen kuin suunta muuttuu. Siksak-ommelta voidaan käyttää myös vahvistavana ompeleena. Joissakin koneissa on useita erilaisia siksak-ompeleita. Tekstiileihin voidaan kiinnittää koristenauhaa, joka polveilee siksak-tyyppisesti. Harkkosakset ovat käsitöissä käytettyt erikoissakset, joilla saadaan leikattua tiivissidoksisen kankaan reunaan siksak-kuvio. Kuvio estää kankaan purkautumista ja reunan rullaantumista.
Fysiikassa esiintyy aaltoliikkeeseen liittyvä kolmioaalto. Kemian rakennekaavoissa siksak-viivalla kuvataan hiiliketjuja, jollainen esiintyy esimerkiksi heptanolin (CHOH) molekyylirakenteen kuvaajassa. Luonnossa siksak-kuviota esiintyy eläimillä ja kasveissa. Vaikkapa kyyn selässä oleva kaksipuolinen sahalaitakuvio tai useiden kasvien lehtien reunat ovat tästä esimerkkinä.
Timpurin taittuva mitta ja erilaiset "teleskooppikädet" ja trussirakenteet ovat esimerkkejä siksakin esiintymisestä käytännön sovelluksissa. Trussit ovat vahvistavia rakenteita, jotka hyödyntävät siksak-tekniikkaa. Sellaisia voi nähdä konserttilavojen metallirakenteissa (trusseissa) ja erilaisissa radiomastoissa tai sähköpylväissä. Konserttilavojen metallirakenteisiin kiinnitetään lavatekniikkaa eli äänentoisto- ja valaistuslaitteita. Rakennustekniikassa näitä trussirakenteita käytetään esimerkiksi silloissa, kattoristikoissa ja muuallakin kattorakenteissa ja rakennuksissa.
Ravioli-pastassa on tyypillisesti siksak-reunat, jotka tehdään joko taikinapyörällä tai valmiilla raviolimuotilla. Muussa leivonnassa ja ruuanlaitossa käytetään myös sellaista taikina- eli leivinpyörää, joka jättää siksak-kuvion sijaan aaltomaisen jäljen.
Heraldiikassa ja lipuissa esiintyy yhtenä elementtinä erilaiset siksak-linjat ja kuviot. Suomen kunnanvaakunoista esimerkiksi Kihniön, Pomarkun, Saarijärven ja Siikajoen vaakunoissa on siksak-kuviota, josta heraldiikan kuvailuissa käytetään nimeä ”sahakoroinen”. Muun muassa Bahrainin ja Quatarin lipuissa on siksak-elementti eli sahalaitakuvio. Koristeena siksak esiintyy myös niin maalauskuvioissa kuin laatoituksessa.