Beninin kielet
Beninin kielet kuuluvat nigeriläis-kongolaisten kielten kieliryhmään, joista lähes kaikki kuuluvat gurilaisiin kieliin. Vain fulfulde pohjois-Beninissä lasketaan kuuluvaksi atlanttisiin kieliin.
Beninissä puhutaan yhteensä 55 eri kieltä. Ne kaikki ovat eläviä kieliä. Näistä 50 on alkuperäiskansojen kieliä ja viisi on ei-alkuperäiskansojen kieltä. Kahdeksan kieltä on institutionaalisia (kieli on kehittynyt siihen pisteeseen, että sitä käyttävät ja pitävät yllä kodin ja yhteisön ulkopuolella olevat instituutiot), 21 kehittyvää ja 24 elinvoimaista kieltä. Yksi kieli on vaikeuksissa ja yksi kuolemassa.
Lukutaitoisuus oli Unescon mukaan Beninissä vuonna 2017 36 prosenttia.
Ranska on virallinen kieli, ja kaikkia alkuperäiskansojen kieliä pidetään kansallisina kielinä.
Beniniläisistä kielistä fon (gbe-kieli) ja joruba ovat tärkeimpiä maan eteläosassa. Pohjoisessa on puoli tusinaa alueellisesti tärkeää kieltä, muun muassa bariba (joka luettiin aikaisemmin gurilaiseksi eli voltalaiseksi kieleksi) ja fulani.
Kuurojen koulutuksessa Beninissä käytetään American Sign Languagea, jonka otti käyttöön kuuro Amerikkalainen lähetyssaarnaaja Andrew Foster.
Beninin yhteiskunnan monikieliselle luonteelle on ominaista:
Beninin virallista kieltä puhuu 11 miljoonaa henkeä käsittävästä väestöstä noin 4 miljoonaa ihmistä. Sen tunteminen on tärkeää, jos haluaa saada hallinnollisen aseman tai työskennellä kaupungeissa, ja yleensä ranskan puhuminen on arvovallan merkki. Amadou Sannin ja Mahouton Atodjinoun vuonna 2012 tekemän tutkimuksen mukaan Benin on täysin ranskaa puhuva vuoteen 2060 mennessä. Kirjoittajat toteavat, että vuonna 2002 miehistä 43 puhui ranskaa verrattuna naisiin, joista ranskaa puhui 25,8 prosenttia. Vuonna 2002 yli puolet Cotonoun asukkaista puhui ranskaa. Ranska otettiin käyttöön siirtomaa-ajan kuluessa, ja se säilyi virallisena kielenä maan itsenäistyttyä. Tänään ranska on tärkeä lingua franca erilaisten etnisten ryhmien välillä .
Cotonoun kaduilla ja toreilla on kehittynyt ainutlaatuinen ranskankieli, jota kutsutaan "français d ' Afriqueksi". Sen kieliopilliset rakenteet lainataan tavallisesti puhujan äidinkielestä. Erityisesti taivutussäännöt ovat muuttuneet eniten, varsinkin harvinaisemmat, kuten kirjallisen tyylin konjugaatiot. Se on on lähes salakieltä.
Useimmat sanoma- ja aikakauslehdet julkaistaan ranskaksi, eikä afrikkalaiskielillä. Ranskankielisen lisäksi Beninin alueella puhuttavilla kielillä Wikipediaa julkaistaan joruban ja fonin (inkubaatiovaiheessa) kielillä.
Perustuslaissa taataan sananvapaus. Benin on jäsen järjestössä Organisation internationale de la francophonie. Beninin Gi-Mono alue on jäsen ranskaa puhuvien alueiden kansainvälisessä yhdistyksessä.
Fon on Beninin yleisimmin puhuttu alkuperäiskansojen kieli, jota puhuu 24 prosenttia  väestöstä. Se on äidinkieli yli 17 prosentille Beninin väestöstä. Tätä kieltä puhutaan pääasiassa Atlantiquen, Littoralin, Collinesin ja Zoun maakunnissa.
Muita tärkeitä kieliä ovat joruba, bariba, mina ja dendi. Beninissä on otettu käyttöön Kansallinen lukutaito-ja aikuiskoulutuspolitiikka, joka mahdollistaa sen, että kansallisten kielten aikuispuhujat voivat käyttää kieliään kulttuurin edistämiseksi.
Pääkaupungissa Porto-Novossa suurimmat etnolingvistiset ryhmät ovat joruba ja gouin, sekä väkiluvultan pienempinä eminiä, setoa, toria, xwalaa, defiä, ja tofia puhuvat. Yorubankieliset sanomalehdet naapurimaassa Nigeriassa ovat suosittuja.
Englantia opiskellaan vieraana kielenä lukioissa. Beninissä on paljon kysyntää englannin opettajille. Englanti on tulossa tärkeäksi kieleksi kaupan alalla Beninissä, koska se on kansallinen kieli Beninin alueellisesti voimakkaassa naapurissa Nigeriassa.
Vuonna 2014 espanjaa opiskeli Beninissä 412 515 henkilöä.