hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Plateiá
Plateiá (; myös "Platiá") on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään ja sijaitsee Argoliinlahdessa Peloponnesoksen niemimaahan kuuluvan Argoliin niemimaan etelärannikolla. Saaren pinta-ala on 1,8 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Plateiá kuuluu Náfplion kuntaan, Argoliksen alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.
Saaren etäisyys rannikosta on noin 1,5 meripeninkulmaa (noin 2,8 kilometriä). Sen luoteispuolella sijaitsee Rómvin saari.
Psilí
Psilí () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään ja sijaitsee Argoliinlahdessa Peloponnesoksen niemimaahan kuuluvan Argoliin niemimaan etelärannikolla. Saaren pinta-ala on 2,1 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Psilí kuuluu Náfplion kuntaan, Argoliksen alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.
Saaren etäisyys rannikosta on noin 1,4 meripeninkulmaa (noin 2,6 kilometriä). Sen luoteispuolella sijaitsevat Plateián ja Rómvin saaret ja kauempana kaakossa Spétseen saari.
Psyttáleia
Psyttáleia (; myös "Psittália") on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään ja sijaitsee Saroninlahdessa Pireuksen sataman edustalla sen ja Salamiin saaren välissä. Saaren pinta-ala on 0,375 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Psyttáleia kuuluu Pireuksen kuntaan, Pireuksen alueyksikköön ja Attikan alueeseen.
Saarella on Euroopan suurin jätevedenpuhdistamo, jossa puhdistetaan koko Attikan alueen jätevedet. Se täyttää lähes koko saaren. Saarella on myös majakka.
Psyttáleia päätyi keskelle Salamiin meritaistelua vuonna 480 eaa. Tuolloin persialaiset ryhmittivät oman ja liittolaistensa laivaston saaren eteläpuolelle, sekä valtasivat saaren voidakseen siten pelastaa taistelussa sinne ajautuvat omat laivat ja miehet ja tuhota sinne ajautuvat viholliset. Laivasto kohtasi Ateenan ja sen liittolaisten laivaston saaren pohjoispuolella Salamiin edustalla. Ateenalaisten voitettua he valtasivat Psyttáleian takaisin ja surmasivat kaikki siellä olleet persialaiset.
Revythoúsa
Revythoúsa (; myös "Revithoúsa") on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään ja sijaitsee Saroninlahdessa Salamiin saaren ja Megariin rannikon välissä. Saaren pinta-ala on 1,8 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Revythoúsa kuuluu Salamiin kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.
Rómvi
Rómvi () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään ja sijaitsee Argoliinlahdessa Peloponnesoksen niemimaahan kuuluvan Argoliin niemimaan etelärannikolla Tolón kylän edustalla. Saaren pinta-ala on 1,6 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Rómvi kuuluu Náfplion kuntaan, Argoliksen alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.
Saaren erottaa rannikosta noin 310 metriä leveä salmi. Saaren kaakkoispuolella sijaitsevat Plateián ja Psilín saaret.
Spetsopoúla
Spetsopoúla () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 1,95 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Spetsopoúla kuuluu Spétseen kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.
Spetsopoúla (”Pieni Spétses”) sijaitsee Spétseen saaren kaakkoispuolella Peloponnesokseen kuuluvan Argoliin niemimaan eteläkärjen edustalla. Saarten välinen etäisyys on noin 700 metriä. Spetsopoúlan ainoa kylä on nykyisin vailla vakituista asutusta oleva Spetsopoúlan kylä saaren pohjoisrannikolla.
Tríkeri (saari)
Tríkeri (; myös "Trikéri", Τρικέρι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 1,0 neliökilometriä ja se on asumaton (2011). Hallinnollisesti Tríkeri kuuluu Hydran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.
Tríkeri sijaitsee Spétseen ja Hydran saarten välissä noin 4,3 meripeninkulmaa (noin 8 kilometriä) Peloponnesoksen niemimaahan kuuluvan Argoliin niemimaan itärannikosta. Sen pohjoispuolella sijaitsee Dokóksen saari.
Tríkeri
Tríkeri () tai Trikéri (Τρικέρι) voi viitata seuraaviin Kreikan paikkoihin:
Khorramabad
Khorramabad, (, Khorram Abād, Khoramabad, Khurramābād tai Khur Ramābād) on Iranin Lorestanin maakunnan pääkaupunki.
Khorramabadin väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 272 815 (1996), 333 945 (2006) ja 348 216 asukasta (2011).
Velopoúla
Velopoúla () eli "Parapóla" (Παραπόλα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 1,85 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Velopoúla kuuluu Spétseen kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.
Velopoúla sijaitsee Myrtóonmerellä Egeanmeren lounaisosassa erillään muista saarista ja suhteellisen kaukana rannikosta. Saaren etäisyys Peloponnesoksen itärannikkosta on noin 22 meripeninkulmaa (noin 40 kilometriä). Saarella on majakka.
Ypsilí
Ypsilí (; myös "Ipsilí") on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään ja tarkemmin Diapória Nisiá -saariin. Se sijaitsee Saroninlahdessa Aíginan saaren luoteispuolella. Saari on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ypsilí kuuluu Aíginan kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.
Saaren länsipuolella sijaitsevat samaan saariryhmään kuuluvat Ágios Ioánnis ja Ágios Thomás.
Oinoússes (Messenia)
Oinoússes (, ”Messenian Oinoússes”) on pieni Kreikan saariryhmä, joka kuuluu Jooniansaariin ja jonka saaret sijaitsevat Joonianmeressä Messenian etelärannikon edustalla. Hallinnollisesti saaret kuuluvat Pýlos-Néstoraksen kuntaan, Messenian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.
Saariryhmän suurimmat saaret ovat Schíza, Sapiéntza ja Venétiko. Näistä ainoastaan Sapiéntza on asuttu; vuonna 2011 siellä asui 2 asukasta. Saaret muodostavat Natura 2000 -verkostoon kuuluvan suojelualueen.
Venétiko
Venétiko () eli "Thiganoússa" (Θηγανούσσα) on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaariin ja tarkemmin Oinoússeen saariin. Se sijaitsee Joonianmeressä Peloponnesoksen niemimaan etelärannikolla. Saari on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Venétiko kuuluu Pýlos-Néstoraksen kuntaan, Messenian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.
Saari muodostaa yhdessä muiden Oinoússeen saarten kanssa Natura 2000 -verkostoon kuuluvan suojelualueen.
Douglas C-54D-koneen katoaminen 1950
Yhdysvaltain ilmavoimien Douglas C-54D -kone katosi 26. tammikuuta 1950 matkalla Alaskasta Montanaan. Viimeinen radiokontakti koneeseen oli kello 17.09 noin kaksi tuntia lähdön jälkeen sen ollessa Yukonissa lähellä Snagin kylää. Etsintäoperaatioon osallistui 85 lentokonetta ja 7 000 miestä, mutta mitään jälkiä koneesta tai sen matkustajista ei löydetty
Lentokone oli osa ensimmäistä Strategic Support Squadronia, Strategic Air Commandia. Kahdeksan hengen miehistön lisäksi se kuljetti 36 matkustajaa, joista kaksi oli siviilejä: nainen ja hänen poikansa. Aikaisempi yritys lähteä liikkeelle viivästyi yhden moottorin ongelman vuoksi. Lennon reitti oli Anchoragesta Alaskasta Great Fallsiin Montanaan. Viimeinen radiokontakti saatiin myöhään iltapäivällä koneesta, jonka jälkeen se katosi.
Tunti sen jälkeen, kun se ei saapunut Montanaan, käynnistettiin "Operaatio Mike". Etsintään osallistui noin 85 amerikkalaista ja kanadalaista lentokoneita, jotka etsivät 350 000 neliökilometriä Tyynenmeren suunnasta päin.
Tammikuun 30. päivänä etsinnässä mukana ollut 57. Fighter Wing C-47, ilmavoimien sarjanumero 45-1015, joutui lentoturmaan McClorton vuoristossa Whitehorse'n lähellä. Sen miehistön jäsenet loukkaantuivat, mutta kuolemantapauksia ei ollut. Lentäjä käveli 13 km Alaskan-moottoritielle.
Etsinnät peruutettiin virallisesti 20. helmikuuta ja kaikki matkustajat todettiin kuolleiksi.
Palaió Tríkeri
Palaió Tríkeri (; myös "Palaió Trikéri", Παλαιό Τρικέρι) on Kreikan saari, joka sijaitsee Pagasitikóslahdessa Pelionin eli Pílion niemimaan kärjen edustalla. Saaren pinta-ala on 2,5 neliökilometriä ja asukasluku 90 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Palaió Tríkeri kuuluu Notió Pílion kuntaan, Magnesian alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.
Saaren pääkylä on Palaió Tríkerin kylä (59 asukasta), joka sijaitsee saaren etelärannikolla. Saaren muut asutukset ovat kylät Ágios Geórgios (13 asukasta), Pýthos (11) ja Agía Sofía (7) sekä Moní Panagías -luostari.
Alkyonidiensaaret
Alkyonidiensaaret () eli Alkyonídes (Αλκυονίδες) eli Kalá Nisiá (Καλά Νησιά, "Hyvät saaret") on Kreikan saariryhmä, joka sijaitsee Korintinlahden itäosassa. Se käsittää neljä pientä saarta, joista suurin on Zoodóchos Pigí. Saaret ovat asumattomia (vuonna 2011). Hallinnollisesti saaret kuuluvat Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kuntaan, Korinthian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.
Zoodóchos Pigín saarella on samanniminen luostari ("Moní Zoodóchou Pigís").
Ammoulianí
Ammoulianí () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Singitikóslahdessa Chalkidikín niemimaan rannikolla, Athoksen niemimaan itärannikon edustalla. Saaren asukasluku on 529 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ammoulianí kuuluu Aristotéliin kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen.
Ensimmäiset asukkaat tulivat saarelle vuonna 1925. Tuolloin saarelle muutti väestöä erityisesti Marmaranmeren saarilta osana Kreikan ja Turkin väestönvaihtoa. Nykyisin saari on suosittu turistikohde ja siellä on monia hiekkarantoja. Ammoulianín kylä sijaitsee saaren pohjoisrannikolla. Saari on Kreikan pohjoisimpia asuttuja saaria.
Diáporos
Diáporos () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Singitikóslahdessa Sithonían niemen itärannikolla Fterotín kylän edustalla. Saaren pinta-ala on 3,2 neliökilometriä ja asukasluku 2 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Diáporos kuuluu Sithonían kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen.
Trizónia
Trizónia () on Kreikan saari, joka sijaitsee Korintinlahdessa Keski-Kreikan etelärannikolla Glyfádan, Chánian ja Spilián kylien edustalla. Se on Korintinlahden suurin saari. Saaren pinta-ala on 2,5 neliökilometriä ja asukasluku 64 (2011). Hallinnollisesti Trizónia kuuluu Dorídan kuntaan, Fokiin alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.
Trizónian kylä sijaitsee luonnonsatamalahdessa saaren itärannikolla. Saaren erottaa mantereesta noin 480 metriä leveä salmi. Mantereella sijaitsevat Chánia ja Spiliá kuuluvat saaren kanssa samaan Trizónian kyläyhdyskuntaan (Τοπική Κοινότητα Τριζονίων, "Topikí Koinótita Trizoníon").
Heli Puura
Heli Puura (s. 24. elokuuta 1965 Kokkola) on suomalainen juristi, järjestöjohtaja ja poliitikko. Hän toimi kesäkuusta 2015 joulukuuhun 2017 Teollisuusalojen ammattiliiton (TEAM) puheenjohtajana. Tammikuusta 2018 alkaen hän toiminut kolmen ammattiliiton fuusion tuloksena syntyneen Teollisuusliiton toisena varapuheenjohtajana.
Puura on koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti. Hän valmistui Helsingin yliopistosta vuonna 1990. Ylioppilaaksi hän kirjoitti Jyväskylän Lyseon lukiosta vuonna 1985. Ennen valintaansa TEAMin johtoon hän työskenteli kymmenen vuoden ajan STTK:ssa. Hän toimi aluksi järjestön lakimiehenä ja nimitettiin huhtikuussa 2013 sen sosiaaliasioiden päälliköksi. Hän on toiminut myös muun muassa SAK:n lakimiehenä vuosina 1991–1995, Kemianliiton lakimiehenä ja sopimussihteerinä vuosina 1995–1999 sekä sosialidemokraattisen eduskuntaryhmän eduskuntasihteerinä vuosina 1999–2005.
Puura on puoluetaustaltaan sosialidemokraatti. Hän oli vuosina 2005–2012 Helsingin kaupunginvaltuuston ja vuosina 2005–2006 kaupunginhallituksen jäsen. Hän on toiminut vuodesta 2015 Helsingin Työväenyhdistyksen valtuuston puheenjohtajana.
Puura on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.
Pietarin läntinen ohitustie
Pietarin läntinen ohitustie eli ZSD () on Venäjällä Pietarin kaupungin halkaiseva maksullinen moottoritie, joka yhdistyy etelässä Pietarin kehätiehen ja pohjoisessa Valkeasaaressa valtatiehen A 181 ja edelleen Suomeen johtavaan valtatiehen M10.
Tien pituus on 46,6 km ja siinä on 4–8 kaistaa. Sen ensimmäisen osan rakentaminen aloitettiin vuonna 2005. Suurin nopeusrajoitus on 110 km/h. Tie on jaettu 3 osuuteen:Moottoritiellä tienkäyttömaksut maksetaan tietullien tarkastuspisteillä. Tie on jaettu 5 hintavyöhykkeeseen: eteläinen osuus kuuluu vyöhykkeisiin 1 ja 2 ja pohjoinen osuus vyöhykkeisiin 3, 3a ja 4. Ajoneuvokohtainen hinnoittelu on jaettu 4 eri hintaluokkaan. Lisäksi yöllä (0:00–6:00) hinnoittelu on halvempi kuin päivällä (6:00–0:00).
Masuda
Masuda on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
UEFA Super Cup 2015
UEFA Super Cup 2015 oli järjestyksessään 40. UEFA Super Cup. Se pelattiin 11. elokuuta 2015 Boris Paitšadzen stadionilla, Tbilisissä. Ottelussa kohtasivat Mestarien liigan kauden 2014–2015 voittaja FC Barcelona ja Eurooppa-liigan kauden 2014–2015 voittaja Sevilla FC. Barcelona voitti ottelun jatkoajan jälkeen 5–4.
UEFA ilmoitti ensin pelipaikaksi Mikheil Meskhi Stadiumin, joka sijaitsee myös Tbilisissä. Myöhemmin ottelu siirrettiin Boris Paitšadzen stadionille.
Nils Larsen
Nils Larsen (19. kesäkuuta 1900 Sandar, Norja – 29. syyskuuta 1976 Sandefjord, Norja) oli norjalainen merikapteeni ja valaanpyytäjä. Hän oli mukana useilla Antarktikselle suuntautuneilla tutkimusmatkana ja toimi myös niillä kapteenina. Larsen oli myös ensimmäinen ihminen, joka astui maihin .
Larsen syntyi Sandarissa 1900. Merille hän lähti vuonna 1915. Hän suoritti 1927 korkeimman kansipäällystön kokeen ja liittyi Thor Dahlin yritykseen, jossa työskenteli koko uransa.
Larsen oli "Norvegian" perämiehenä 1927–1928 ensimmäisellä Lars Christensenin lähettämällä Antartiksen-tutkimusmatkalla. Matkalla oli Norjan hallituksen virallinen lupa ottaa Norjan nimiin valtaamattomat maat. Retkikunta julisti Bouvet’nsaaren kuuluvan Norjalle 1. joulukuuta 1927.
"Norvegian" toisella tutkimusmatkalla 1928–1928 Larsen oli laivan kapteenina. Retkikunta julisti Norjalle 2. helmikuuta 1929, ja Larsen oli ensimmäinen ihminen, joka vieraili saaren maaperällä. Hän oli kapteenina myös vuosina 1929–1930 ja 1930–1931 tehdyillä, Hjalmar Riiser-Larsenin johtamilla matkoilla. Matkojen aikana kartoitettiin Kuningatar Maudin maata, jota Norja vaati itselleen vuonna 1939.
Larsen oli 1933–1934 ensimmäisenä perämiehenä "Thorshavn"-aluksella tehdyllä tutkimusmatkalla, joka oli viimeinen Christensenin rahoittama. Larsen oli myös tarkkailijana sen aikana tehdyllä lennolla, jota ohjasi Alf Gunnestad.
Larsen oli uudestaan kapteenina 1947–1948, jolloin norjalaisten valaanpyyntiyritysten liitto järjesti tutkimusmatkan "Brategg"-aluksella. Se tehtiin yhteistyönä Norjan maantietellisen seuran kanssa, ja sitä pidettiin Maudheim-tutkimusmatkan valmisteluna.
Hugo Manninen
Hugo Teofilus Manninen (5. elokuuta 1902 Taipalsaari – 26. marraskuuta 1990 Varkaus) oli suomalainen myymälänhoitaja ja Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustaja.
Mannisen vanhemmat olivat vaatturi Walter Manninen ja Hilma Maria Tolmunen. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli harjoittelijana, myyjänä ja myymälänhoitajana osuusliikkeissä muun muassa Kiuruvedellä, Maaningalla, Tervossa ja Leppävirralla vuosina 1918–1937. Hän oli sitten Osuusliike Työn Voiman myymälänhoitajana Varkaudessa 1937–1938 ja 1940–1945 sekä myymäläntarkastajana Enson osuusliikkeessä 1938–1940.
Manninen oli Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustajana 1945–1970 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä 1945–1962 ja Kuopion läänin vaalipiiriä 1962–1970. Hän oli myös eduskunnan pankkivaltuusmiehenä ja toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1950, 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Manninen oli lisäksi Varkauden kauppalan- ja kaupunginvaltuuston jäsenenä ja hän kuului muun muassa OTK:n hallintoneuvostoon ja johtokuntaan sekä Peruspankin hallintoneuvostoon.
Manninen oli naimisissa vuodesta 1925 Elli Esteri Roikon kanssa.
Toivo Åsvik
Toivo Aleksanteri Åsvik (28. helmikuuta 1917 Vaasa – 31. tammikuuta 1988 Vaasa) oli suomalainen työmies, toimitsija ja Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustaja.
Åsvikin vanhemmat olivat puusorvari Viktor Åsvik ja Amalia Tervonen. Hän kävi kansakoulun ja myöhemmin Sirola-opiston. Åsvik työskenteli valurina Vaasassa 1932–1938 ja satamatyömiehenä 1940–1941. Jatkosodan aikana 1941–1944 hän oli vankilassa poliittisista syistä. Vapauduttuaan Åsvik toimi Suomen demokraattisen nuorison liiton Vaasan piirin sihteerinä 1944–1947 ja Suomen kommunistisen puolueen Vaasan piirin toimitsijana 1947–1953.
Åsvik oli Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustajana 1954–1962 edustaen Vaasan läänin eteläistä vaalipiiriä sekä 1962–1966 ja 1970–1975 edustaen Vaasan läänin vaalipiiriä. Hän toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1956, 1962, 1968 ja 1978 presidentinvaaleissa. Åsvik oli lisäksi Vaasan kaupunginvaltuuston jäsenenä ja hän kuului muun muassa OTK:n hallintoneuvostoon ja oli Suomen kommunistisen puolueen Vaasan piirijärjestön puheenjohtajana.
Peruukkipensaat
Peruukkipensaat ("Cotinus") ovat noin 3 metriä korkeita pensaita. Ne kuuluvat sumakkikasveihin. Niistä ainakin peruukkipensas ("Cotinus coggygria") kasvaa luonnonvaraisena Välimeren maissa. Koristekasvina sitä viljellään laajalti. Kukinnan jälkeen peruukkipensaan vihertävien kukkien kukkaperiin kehittyy pitkiä, punertavia karvamuodostumia ja kukinto alkaa muistuttaa peruukkia. Lehdet ovat munanmuotoiset.
Arthur von Posadowsky-Wehner
Arthur von Posadewsky (3. kesäkuuta 1845 – 23. lokakuuta 1932) oli saksalainen konservatiivinen poliitikko ja valtiomies. Hän palveni mm. Saksan rahaministeriössä 1893–1897 sekä Preussin valtioministerinä 1897–1907. Posadewsky opiskeli lakia Berliinissä, Heidelbergissa ja Breslaussa. Vuonna 1871 hänet valittiin Posenin provinssin hallitukseen. Vuonna 1919 hän oli ehdolla Saksan presidentiksi. Hän hävisi vaalin Friedrich Ebertille.
Park&amp;Suites Arena
Park&Suites Arena on vuonna 2010 avattu areena Montpellier’ssa, Ranskassa. Urheilutapahtumissa sen katsojakapasiteetti on noin 10 000. Areenan käyttäjiin kuuluu käsipalloseura Montpellier Agglomération Handball.
Areenalla järjestettiin rytmisen voimistelun vuoden 2011 MM-kilpailut, telinevoimistelun EM-kilpailut 2015 ja koripallon vuoden 2015 EM-kilpailujen yksi alkulohko.
Laahajoki
Laahajoki on Jyväskylän Puuppolassa sijaitseva joki, joka laskee Korttajärvestä Alvajärveen. Sen rantaviivan pituus on 0,8 kilometriä. Laahajokea ruopattiin laivaliikenteen vuoksi. Laahajoki on ollut Palokan kylän pohjoinen raja.
Linnakangastalo
Linnakangastalo on Kempeleen Linnakankaan asuinalueella sijaitseva vuonna 2008 valmistunut rakennus. Rakennuksessa toimivat päiväkoti, esikoulu sekä peruskoulun alakoulu. Lisäksi rakennuksessa on liikuntasali, nuorisotilat ja asukastupa. Työntekijöitä talossa on yli 60.
Linnakangastalon rakentaminen aloitettiin huhtikuussa 2007. Suunnittelusta vastasivat Arkkitehtitoimisto Väisänen Oy:n arkkitehdit Veli Kulusjärvi ja Susanna Uhari. Talo oli suunnitteilla rakentaa jo muutama vuosi aiemmin, mutta hanke viivästyi valtionavun saamisen takia. Rakennus otettiin käyttöön heinäkuussa 2008.
Linnakangastaloa on laajennettu 2018. Laajennuksen jälkeen koulu palvelee 700 oppilasta luokilla 1-9.
Linnakangastalon koulussa annetaan esiopetusta, ja perusopetusta luokka-asteille 1–4. Oppilaita on luokka-asteilla 1–4 noin 300. Vanhempien luokka-asteiden oppilaat opiskelevat Ylikylän yhtenäiskoulussa. Koulun rehtorina toimii Timo Kalermo.
Paanalansaari
Paanalansaari on noin 5 km pitkä saari Kynsivedessä Laukaan ja Hankasalmen rajalla. Saaren luoteisreunassa sijaitseva Kaivannonvuori nousee järven pinnasta yli 70 metriä korkeammalle. Saareen on siltayhteys lounaispuolelta Kaivannon kanavan yli. Saarelle pääsee kaakosta Hankasalmen puolelta Paanalansalmen yli lossilla. Saaren luoteisosassa on Uittovuori, jolta on löydetty Uittovuoren kalliomaalaus. Saaren nimen määriteosa Paanala sisältää kantabaltista tulleen lainasanan paana, joka tarkoittaa lampea.
Golestan (yritys)
Golestan on Iranissa toimiva elintarviketuontiin keskittynyt yritys, joka aloitti toimintansa vuonna 1953. Se tuo maahan muun muassa teetä, riisiä, pähkinöitää, rusinoita, ruokaöljyä, säilykkeitä, hilloja ja mausteita. Yritys on Iranin suurin teen maahantuoja ja hallitsee omilla ja edustamillaan tuotemerkeillä (Twinings, Golestan, Golkis, Lamb, Camel) iranilaisia teemakkinoita.
Golestan raportoi maan teekulutuksen olevan 110–120 milj. kilogrammaa vuodessa eli noin 1,5 kg/hlö. Teentuonnin, jota Golestan suurimpana maahantuojana, pakkaajana ja jakelijana edustaa, osuuden todetaan nousseen 95 prosenttiin teenkulutuksesta. Tästä salakuljetetulla teellä on suuri osuus. Golestanin osuuden arvioitiin olleen noin 39 prosenttia teen vähittäismarkkinoista vuonna 2014.
Al Maktoumin kansainvälinen lentoasema
Al-Maktoumin kansainvälinen lentoasema (; IATA: DWC, ICAO: OMDW) tai "Dubai World Central − al-Maktoumin kansainvälinen lentoasema" on Arabiemiraattien liiton Jebel Alissa sijaitseva, Dubaita palveleva kansainvälinen lentoasema. Lentoaseman ensimmäinen vaihe ja ensimmäinen kiitotie otettiin käyttöön rahtiliikenteelle 27. kesäkuuta 2010 ja henkilöliikenteelle 27. lokakuuta 2013.
Alkuvaiheessa lentoaseman matkustajakapasiteetiksi kerrottiin 5-7 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Al-Maktoumia on tarkoitus laajentaa merkittävästi tulevina vuosina, sillä se tähtää maailman suurimmaksi lentoasemaksi. Vuonna 2014 tehtiin päätös erittäin mittavasta, kustannusarvoiltaan 32 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruisesta laajennushankkesta. Kolmivaiheisen laajennusprojektin tavoitteena on kasvattaa lentoasema viiden kiitotien ja 220 miljoonaan matkustajan vuosikapasiteetin superlentoasemaksi. Dubaissa järjestetään arabimaiden ensimmäinen maailmannäyttely vuonna 2020. Dubai aikoo rakentaa maailmannäyttelyyn mennessä Dubai World Central -nimellä markkinoitua, Jebel Alin sataman ja Al-Maktoumin kansainvälisen lentoaseman välille rakennettavaa kaupunginosaa laajemminkin.
Al-Maktoumin kansainvälinen lentoasema rakennettiin Dubain toiseksi kansainväliseksi lentoasemaksi vilkkaan Dubain kansainvälisen lentoaseman ruuhkauduttua. Sittemmin myös Dubain kansainvälistä lentoasemaa on kehitetty edelleen kasvavaa matkustajavirtaa ajatellen.
Gulf Air lensi ensimmäisen lentonsa al-Maktoumin kansainväliselle lentoasemalle joulukuussa 2013, jolloin siitä tuli ensimmäinen täyden palvelun lentoyhtiö, joka käynnisti toimintansa lentokentällä. Ensimmäisenä kokonaisena matkustajaliikennettä palvelevana toimintavuotenaan (2014) al-Maktoumin kansainvälisen lentoaseman kautta kulki 845 046 matkustajaa. Rahtimäärä kasvoi 758,4 miljoonaan kilogrammaan. Rahtimäärä kasvoi edellisvuodesta yli 260 prosenttia. Muutos selittyy osittain pyrkimyksellä siirtää rahtiliikennettä Dubain kansainväliseltä lentoasemalta uudelle lentoasemalle. Lisäksi Dubain kansainvälisen lentoaseman toista pääkiitotietä kunnostettiin ja se oli suljettuna 80 päivää, jonka aikana lentoliikennettä ohjattiin al-Maktoumin lentoasemalle.
Punaselkähaiskiainen
Punaselkähaiskiainen ("Oiceoptoma thoracica") on raatokuoriaisten heimoon kuuluva laji. Se on 12-16 mm pituinen. Pään väri on musta ja selkä on enimmäkseen punainen. Peitinsiivet ovat mustat ja silkinhohtoiset ja niissä on kolme pitkittäisharjua. Lentoaika on toukokuulta syyskuulle. Punaselkähaiskiaista esiintyy paitsi raatojen läheisyydessä, myös sienien läheisyydessä. Sitä tavataan koko Suomessa.
Pikkuturkkilo
Pikkuturkkilo ("Nicrophorus vespilloides") on raatokuoriaisten heimoon kuuluva laji. Se on 12-18 mm pituinen. Sen pääväri on musta, mutta peitinsiivissä on kellertävänpunaisia poikittaisia vöitä. Lentoaika on kesäkuulta syyskuulle. Pikkuturkkilot peittävät maahan pieniä raatoja. Lisäksi niitä esiintyy vanhojen sienten läheisyydessä.
Coupe de Ville
Coupe de ville, katso:
Mika Sivula
Mika Sivula (s. 1978 Espoo) on Lohjan kaupunginjohtaja 1. elokuuta 2015 alkaen. Hän on koulutukseltaan teologian maisteri ja suuntautunut sosiaalietiikkaan. Hän oli vuosina 2012–2015 kunnanjohtaja Pielavedellä. Hän on puoluetaustaltaan keskustalainen.
Sivula on ollut Keskustanuorten jäsen. Hän työskenteli 2003–2012 keskustalaisten kansanedustajien avustajana ja keskustan eduskuntaryhmän kansliassa. Hän on asunut Lohjalla seitsemän vuotta ennen Pielaveden kunnanjohtajaksi siirtymistään.
Kurki (Paanajärvi)
Kurki (myös "Kurenkylä", ) on entinen kylä Karjalan tasavallan Kemin piirin Vääräkosken kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi Sompajoen (ven. Šomba) muodostaman pienen järven rannalla 45 kilometriä Vääräkoskelta linnuntietä luoteeseen.
Paanajärven pogostaan kuulunut Kurki mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvun lopun verokirjoissa. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa se muodosti lähikylineen Paanajärven volostin Kuren kyläkunnan, johon kuuluivat myös Kuorilahden, Sompajärven ("Šombozero") ja Suolapohjan ("Šolopovo") kylät sekä Patrikanvaaran eli Ylivaaran ("Padrikanvaraka"), Triihvonvaaran ("Trifon Varaka") ja Voleinvaaran eli Alavaaran ("Valenvaraka") uudiskylät. Vuonna 1905 niissä oli lähes 600 asukasta. Kuren kylässä oli 26 taloa ja 182 asukasta.
Seudun asukkaat olivat karjalaisia, jotka harjoittivat heikosti kannattanutta maataloutta, kalastusta, metsästystä, puutavaran hankintaa ja -uittoa sekä kävivät muualla ansiotöissä. Kurenkylän kautta kulki reitti Kemijoelta Tuoppajärven rannalle Suolapohjaan. Kylässä oli kirkko, mutta ei vakituista pappia.
Neuvostoaikana perustettiin Kuren kyläneuvosto, joka kuului aluksi Kemijoen ja sittemmin Uhtuan piiriin. Kuren kyläryhmän lisäksi kyläneuvostoon kuului myös Suolapohjan kylä. Vuonna 1933 niissä oli 300 asukasta, jotka kaikki olivat karjalaisia. Kuressa, johon kuuluivat myös Alavaaran, Kurenvaaran, Triihvonvaaran ja Ylivaaran uudiskylät, asukkaita oli 246. Maatalouden kollektivisoinnin yhteydessä Kurenkylään perustettiin kolhoosi. Kylässä oli kauppa, posti, kirjasto, kirkosta tehty kerhotalo sekä alkeiskoulu, jossa opetettiin ensin venäjäksi, sitten suomeksi ja lopulta karjalaksi. Seudun uudiskylät hävisivät ennen toista maailmansotaa Voleinvaaraa lukuun ottamatta.
Talvisodan alettua kylän miehet kutsuttiin armeijaan. Vaikka sotatoimet eivät ulottuneet Kurkeen saakka, kylän naiset, lapset ja vanhukset evakuoitiin Suikuun ja Arkangelin alueeelle, jossa monet kuolivat nälkään. Yli neljästäkymmenestä sotaan lähteneestä miehestä vain puolet palasi kotiin.
Sodan jälkeen Kurenkylän nuoriso alkoi hakeutua palkkatöihin metsätyömaille. Kylän kolhoosi muutettiin sovhoosin työryhmäksi ja sittemmin metsäteollisuuspiirin aputaloudeksi. Kuren kyläneuvosto liitettiin Somman kyläneuvostoon. Palvelut katosivat asukkaiden vähentyessä ja lopulta koko kylä lakkautettiin ”perspektiivittömänä”. Talot jäivät kalastajien majapaikoiksi ja vähitellen ne sahatiin polttopuiksi.
Alberto Paloschi
Alberto Paloschi (s. 4. tammikuuta 1990 Chiari) on italialainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä. Paloschi edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Chievoa.
Paloschi teki ensiesiintymisensä Serie A:ssa 10. helmikuuta 2008, kun hänen edustamansa Milan voitti Sienan kotonaan 1–0. Hän teki myös ottelun ainoan maalin. Yhteensä Paloschi pelasi seurassa kaudella 2007–2008 seitsemän sarjaottelua, joissa teki kaksi maalia. Syyskuussa 2008 Serie B:ssä pelaava Parma hankki hänet 2,2 miljoonalla eurolla. Paloschi teki 12 maalia 38 ottelussa, kun Parma sijoittui Serie B:ssä toiseksi ja nousi pääsarjaan. Siellä Paloschi teki kaudella 2008–2009 Parmalle neljä maalia 17 ottelussa.
Syksyllä 2010 Paloschi pelasi Parmassa vain yhden Serie A -ottelun, ja tammikuussa 2011 hän vaihtoi seuraa sarjan sisällä siirtyen Genoaan. Kevätkaudella Paloschi teki Genoassa kaksi maalia 12 sarjaottelussa. Heinäkuussa 2011 Paloschi palasi Milaniin seuran hankkiessa hänet 4,4 miljoonalla eurolla. Milan kuitenkin lainasi hänet elokuussa niin ikään Serie A:ssa pelaavaan Chievoon. Kaudella 2011–2012 Paloschi teki viisi maalia 32 sarjaottelussa. Kaudella 2012–2013 hän ehti tehdä kymmenessä ottelussa seitsemän maalia, kunnes Chievo teki siirrosta pysyvän tammikuussa 2013 hankkien Paloschin 3,5 miljoonalla eurolla. Loppukauden aikana Paloschi pelasi toiset kymmenen sarjaottelua, muttei enää onnistunut maalinteossa.
Kaudella 2013–2014 Paloschi teki 13 maalia 34 ottelussa ja kaudella 2014–2015 yhdeksän maalia 37 ottelussa.
Paloschi pelasi vuosina 2006–2013 Italian poikien ja nuorten maajoukkueissa yhteensä 43 ottelua, joissa hän teki 14 maalia. Hän oli mukana alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011 ja 2013 saavuttaen jälkimmäisessä turnauksessa hopeaa. Paloschi teki vuoden 2011 turnauksessa yhden maalin pelaten neljä ottelua ja vuoden 2013 turnauksessa yhden maalin pelaten seitsemän ottelua.
Milan
Italian maajoukkue
Agmatinaasi
Agmatinaasi eli agmatiiniureohydrolaasi on entsyymi, joka katalysoi agmatiinin hydrolysoitumista putreskiiniksi ja ureaksi. Entsyymiä tavataan niin arkeoniesta, bakteereista kuin aitotumaisista eliöistäkin ja se osallistuu eräiden polyamiinien biosynteesiin. Agmatinaasin EC-numero on EC 3.5.3.11.
Agmatinaasi on rakenteeltaan neljästä alayksiköstä koostuva tetrameeri tai kuudesta alayksiköstä koostuva heksameeri. Ihmisen agmatinaasi koostuu 352 aminohaposta ja sen molekyylimassa on 120 kDa. Aitotumaisten eliöiden agmatinaasi muistuttaa huomattavasti rakenteeltaan ja toiminnaltaan bakteerien agmatinaasia. Entsyymi muistuttaa myös eräitä muita samantapaisia reaktioita katalysoivia entsyymejä kuten arginaasia. Entsyymi vaatii toimiakseen mangaani-ioneja. Mangaani-ionit muodostavat sidoksia vesimolekyylien kanssa tehden niistä happamampia, jolloin ne helpommin muodostavat nukleofiilisen hydroksidi-ionin. Hydroksidi-ioni reagoi elektrofiilisen guanidinoryhmän hiiliatomin kanssa hydrolysoiden agmatiinin putreskiiniksi ja ureaksi.
Agmatinaasi on mitokondrioissa esiintyvä entsyymi. Ihmisellä sitä erittyy erityisesti aivoissa, maksassa, munuaisissa ja suolistossa. Maksassa agmatiinia metaboloi myös diamiinioksidaasi. Agmatiinilla voi olla rooli huumeaddiktioista parantumisessa ja entsyymin inhibiittoreita on tutkittu huumevieroitukseen. Agmatiinia inhiboivat muun muassa putreskiini, spermiini ja EDTA. Kasvit tuottavat putreskiinia ainoastaan agmatinaasin avulla, muissa eliöissä putreskiinia muodostaa myös ornitiinidekarboksylaasi.
Isoruususieppo
Isoruususieppo ("Petroica rodinogaster") on pensassieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Isoruususieppoa tavataan Australian kaakkoisosissa. Lajin on raportoitu olevan satunnaisesti melko yleinen Tasmaniassa, mutta harvinainen muualla levinneisyysalueellaan. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Sydänsieppo
Sydänsieppo ("Petroica archboldi") on pensassieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Sydänsieppoa tavataan Indonesiassa Uuden-Guinean saarella. Se elää vuoristoissa puurajan yläpuolella 3 850–4 150 metrin korkeudella merenpinnasta.
Simca 1100
Simca 1100 on ranskalaisen Simcan vuosina 1967–1985 valmistama automalli. Se oli Renault 6:n rinnalla ensimmäisiä etuvetoisia monikäyttöisiä hatchback-perheautoja ja Simcan ensimmäinen etuvetomalli. Simca 1100 oli 1970-luvun alussa Ranskan myydyin automalli ja pysyi tuotannossa pitkään, yhteensä 1100-mallin autoja valmistettiin pari miljoonaa kappaletta 13 vuoden aikana. Mallin seuraaja oli vuonna 1978 esitelty Talbot Horizon, mutta myös 1100:n henkilöautoversion valmistus jatkui Talbot-merkillä vuoteen 1981 ja pakettiauton aina vuoteen 1985.
Simca 1100 oli Projekti 928:n tulos. Se aloitettiin vuonna 1962 ja sen viimeistelivät insinöörit Philippe Grundeler ja Charles Scales. Muotokieli päätettiin 1960-luvun alussa suoritetulla markkinatutkimuksella, joka osoitti kuluttajien kasvavan kiinnostuksen etuvetoisiin pikkuautoihin, joissa yhdistyivät järkevä tilankäyttö ja mukavuus. Keväällä 1962 Simca asetti tavoitteekseen tuoda vuosina 1967–1968 markkinoille uuden valikoiman etuvetoisia porrasperäisiä ja farmarimallisia henkilöautoja sekä kevyitä kuorma-autoja. Sekä poikittain että pitkittäin sijoitettuja moottoreita kokeiltiin, mutta lopulta päädyttiin ensin mainittuun. Simcassa oli myös monia enemmistöosakas Fiatilta kopioituja teknisiä ratkaisuja.
Vuonna 1963 Simca siirtyi Chryslerin omistukseen. Projektia jatkettiin ja tuotannon aloitukseen pyrittiin vuoteen 1967 mennessä.
Kun Simca 1100 näki päivänvalon Pariisin autonäyttelyssä 1967, se oli muotoilultaan edistyksellinen ominaispiirteinään viistoperä ja taittuvat takaistuimet. Myös levyjarrut, erillisjousitus kaikissa pyörissä ja hammastanko-ohjaus olivat moderneja ratkaisuja. Saatavilla olivat käsi- ja automaattivaihteiset sekä puoliautomaattinen malli. Moottoria oli kallistettu, mikä mahdollisti matalamman konepellin. Väitetään, että Volkswagen tutki tarkasti Simca 1100:aa suunnitellessaan Golf-malliaan.
Simca 1100:ssa oli yhtenä ensimmäisistä autoista viistoperämuotoilu. Siinä oli taittuvat takapenkit ja sitä sai kolme- tai viisiovisena. Eri varustelutasot olivat LS, GL, GLS ja Special. Myös porrasperäisiä kolme- tai viisiovisia pystyperäisiä malleja (farmareja) oli saatavilla.
Autossa oli Simcan tyypin 315 bensiinimoottori, jossa venttiilit oli sijoitettu sylinterikanteen. Moottorien tilavuudet olivat vuodesta ja markkina-alueesta riippuen 944, 1 118 ja 1 294 cm³. Ison-Britannian markkinoilla 1,2-litraista mallia kutsuttiin nimellä Simca 1204.
"Tekniikan Maailmassa" 13/1970 julkaistiin kahdentoista 10 000–12 000 markan hintaluokkaan sijoittuvan automallin testi, jonka Simca 1100 voitti hintaansa nähden parhaana. Samana vuonna malli voitti myös saksalaisen "Auto, Motor und Sport" -lehden viiden auton vertailutestin.
Ligue 1 -kausi 2015–2016
Ligue 1 -kausi 2015–2016 oli järjestyksessään 78. Ranskan jalkapallon pääsarjan Ligue 1:n kausi. Hallitsevana mestarina kauteen lähti Paris Saint-Germain. PSG varmisti mestaruutensa, kun kahdeksan ottelua oli pelaamatta. Tämä oli Ranskan ennätys.
Päivitetty 1. toukokuuta 2016 pelattujen otteluiden jälkeen. Lähde: Soccerway
Sijoituksen määrittäminen: 1) Pisteet; 2) Maaliero; 3) Tehdyt maalit; 4) Keskinäisten otteluiden pisteet; 5) Keskinäisten otteluiden maaliero; 6) "Fairplay"-sijoitus.
(M) Mestari; (K) Karsiutunut mainittuun vaiheeseen; (P) Pudonnut; (X) Varmistanut paikkansa Eurooppa-liigassa, mutta voi vielä karsiutua Mestarien liigaan.
"Tilanne 20. huhtikuuta 2016"
"Tilanne 20. huhtikuuta 2016"
Kelly Sildaru
Kelly Sildaru (s. 17. helmikuuta 2002) on virolainen freestylehiihtäjä. Hän kilpailee slopestylessä sekä half-pipessä. Nuoresta iästään huolimatta Sildaru on voittanut lukuisia kilpailuja naisten sarjassa ja täten saavuttanut arvostusta freestylelaskijoiden keskuudessa. Sildarun videoita YouTubessa on katsottu yli 200 000 kertaa.
Kelly Sildaru sai vuonna 2014 kutsun Breckenridgessä, Yhdysvalloissa järjestettyihin Dew Tour -freestylehiihtokilpailuihin. Kyseiset kilpailut ovat erittäin arvostetut ympäri maailmaa ja kilpailuihin osallistuvat maailman kärkilaskijat. Sildaru ei kuitenkaan voinut osallistua kilpailuun, koska hän oli liian pienikokoinen saadakseen vauhtia radalla oleviin hyppyreihin.
Joulukuussa 2015 vasta 13-vuotias Sildaru osallistui Dew Tourille naisten ski slopestyleen. Hän voitti kilpailun selvästi saaden 90,80 pistettä, kun toiseksi tullut Tiril Sjåstad Christiansen sai 86 pistettä ja kolmanneksi sijoittunut Emma Dahlström 83,40 pistettä.
Sildaru sai kutsun Aspenissa 28.–31. tammikuuta 2016 järjestettyihin X-Games-kilpailuihin, joissa hän voitti naisten slopestylen. Tämä oli myös ensimmäinen virolaisen urheilijan voitto X-Gameseissä. Hän on myös kaikkien aikojen nuorin talvi-X-Gamesin kultamitalisti.
Serie A:n kausi 2015–2016
Serie A:n kausi 2015–2016 on järjestyksessään 114. kausi Italian seurajalkapalloilun pääsarjassa Serie A:ssa. Kausi alkoi 22. elokuuta 2015 ja päättyy 15. toukokuuta 2016. Kauteen lähti hallitsevana mestarina Juventus FC.Päivitetty 14. toukokuuta 2016 pelattujen otteluiden jälkeen. Lähde: Serie A, Soccerway
Sijoituksen määrittäminen: 1) Pisteet; 2) Keskinäisten otteluiden pisteet; 3) Keskinäisten otteluiden maaliero; 4) Maaliero; 5) Tehdyt maalit; 6) Arvonta.
(M) Mestari; (K) Karsiutunut mainittuun vaiheeseen; (P) Pudonnut.
"Tilanne 20. huhtikuuta 2016"
Christian Träsch
Christian Träsch (s. 1. syyskuuta 1987 Ingolstadt) on saksalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on oikea laitapuolustaja. Träsch edustaa Saksan Bundesliigassa pelaavaa VfL Wolfsburgia.
VfL Wolfsburg
Antípaxos
Antípaxos () eli Antípaxoi (Αντίπαξοι; myös "Antípaxi") on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Paxoín saariin. Saaren pinta-ala on 4.1 neliökilometriä ja asukasluku 20 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Antípaxos kuuluu Paxoín kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Antípaxos sijaitsee noin 1,6 meripeninkulmaa (noin 3 kilometriä) kaakkoon Paxoín saarten pääsaaresta Paxóksesta. Saaret sijaitsevat Korfun kaakkoispuolella noin 8,6 meripeninkulmaa (noin 16 kilometriä) Epeiroksen rannikosta länteen. Antípaxoksesta kauemmas kaakkoon sijaitsee Lefkas. Saaren ainoa asutus on Antípaxoksen kylä.
Arkoúdi
Arkoúdi () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Tilevoḯdes-saariin. Se sijaitsee Joonianmeressä Lefkaksen ja Ithakan saarten välissä. Saaren pinta-ala on 4,275 neliökilometriä ja se on asumaton (2011). Hallinnollisesti Arkoúdi kuuluu Ithakan kuntaan, Ithakan alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Árpyia
Árpyia (; myös "Árpiia"; ”Harpyia”) on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Strofadeihin. Se sijaitsee Zákynthoksesta etelään Stamfánin saaren luoteispuolella. Saaren pinta-ala on 0,1 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Árpyia kuuluu Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Átokos
Átokos () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Tilevoḯdes-saariin. Se sijaitsee Joonianmeressä Ithakan saaren koillispuolella. Saaren pinta-ala on 4,4 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Átokos kuuluu Ithakan kuntaan, Ithakan alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Diapontiset saaret
Diapontiset saaret () on pieni Kreikan saariryhmä, joka kuuluu Jooniansaariin ja jonka saaret sijaitsevat Joonianmeressä Korfun saaren luoteispuolella. Saarten asukasluku on 1 419 (vuonna 2011). Saariryhmän pääsaaret ovat Othonoí, Ereikoússa ja Mathráki, jotka ovat asuttuja. Lisäksi saariryhmään kuuluu lukuisia pienempiä asumattomia saaria. Hallinnollisesti saaret kuuluvat Korfun kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Drakonéra
Drakonéra () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian länsirannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 2,442 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Drakonéra kuuluu Ithakan kuntaan, Ithakan alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Kálamos (saari)
Kálamos (), antiikin Karnos (, ), on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Tilevoḯdes-saariin. Se sijaitsee Joonianmeressä Lefkaksen ja Meganísin saarten itäpuolella. Saaren pinta-ala on 24,964 neliökilometriä ja asukasluku 496 (vuonna 2011).
Hallinnollisesti Kálamos kuuluu Lefkaksen kuntaan, Lefkaksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Vuodesta 2011 lähtien Kálamos muodostaa oman Lefkaksen kuntaan kuuluvan kunnallisyksikkönsä, Kálamoksen kunnallisyksikön (Δημοτική Ενότητα Καλάμου, "Dimotikí Enótita Kalámou"). Aiemmin saari muodosti itsenäisen kyläkunnan nimeltä Kálamoksen kyläkunta.
Saaren suurimmat asutukset ovat sen pääkylä Kálamoksen kylä (454 asukasta) sekä Episkopí (42).
Kalógiros
Kalógiros () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla Drakonéran saaren koillispuolella. Saaren pinta-ala on 0,249 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kalógiros kuuluu Kefalonián kuntaan, Kefalonián alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Karlonísi
Karlonísi () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,719 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Karlonísi kuuluu Ithakan kuntaan, Ithakan alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Kastós
Kastós () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Tilevoḯdes-saariin. Se sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 5,901 neliökilometriä ja asukasluku 80 (vuonna 2011).
Hallinnollisesti Kastós kuuluu Lefkaksen kuntaan, Lefkaksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Vuodesta 2011 lähtien Kastós muodostaa oman Lefkaksen kuntaan kuuluvan kunnallisyksikkönsä, Kastóksen kunnallisyksikön (Δημοτική Ενότητα Καστού, "Dimotikí Enótita Kastoú"). Aiemmin saari muodosti itsenäisen kyläkunnan nimeltä Kastóksen kyläkunta. Saaren pääkylä ja ainoa asutus on Kastóksen kylä.
Saaren pohjoispuolella sijaitsee Kálamoksen saari ja kauempana luoteessa Meganísi ja Lefkas.
Kýthros
Kýthros () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Tilevoḯdes-saariin. Se sijaitsee aivan Meganísin saaren eteläpuolella. Saaren pinta-ala on 0,814 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kýthros kuuluu Meganísin kuntaan, Lefkaksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Lamprinós
Lamprinós () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,352 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Lamprinós kuuluu Kefalonián kuntaan, Kefalonián alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Mákri
Mákri () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä Achelóos-joen suun edustalla. Saaren pinta-ala on 0,983 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Mákri kuuluu Ithakan kuntaan, Ithakan alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Saaren länsipuolella sijaitsee Vromónaksen saari, koillispuolella Petalás ja kaakkoispuolella Oxeía.
Mathráki
Mathráki () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Diapontisiin saariin. Se sijaitsee Joonianmeressä Korfun saaren luoteispuolella. Saaren pinta-ala on 3,1 neliökilometriä ja asukasluku 329 (vuonna 2011).
Hallinnollisesti Mathráki kuuluu Korfun kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Vuodesta 2011 lähtien Mathráki muodostaa oman Korfun kuntaan kuuluvan kunnallisyksikkönsä, Mathrákin kunnallisyksikön (Δημοτική Ενότητα Μαθρακίου, "Dimotikí Enótita Mathrakíou"). Aiemmin saari muodosti itsenäisen kyläkunnan nimeltä Mathrákin kyläkunta. Saaren pääkylä on Mathrákin kylä.
Módi
Módi (; myös "Modió", Μοδιό) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,258 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2001). Hallinnollisesti Módi kuuluu Kefalonián kuntaan, Kefalonián alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Saaren pohjoispuolella sijaitsevat Drakonéran ja Provátin saaret, itäpuolella Petalás ja eteläpuolella Vromónas ja Mákri.
Othonoí
Othonoí (; myös "Othoní") on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Diapontisiin saariin. Se sijaitsee Joonianmeressä Korfun saaren luoteispuolella. Saaren pinta-ala on 10,8 neliökilometriä ja asukasluku 392 (2011).
Hallinnollisesti Othonoí kuuluu Korfun kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Vuodesta 2011 lähtien Othonoí muodostaa oman Korfun kuntaan kuuluvan kunnallisyksikkönsä, Othonoín kunnallisyksikön (Δημοτική Ενότητα Οθωνών, "Dimotikí Enótita Othonón"). Aiemmin saari muodosti itsenäisen kyläkunnan nimeltä Othonoín kyläkunta.
Saaren pääkylä ja satama on Ámmos eli Othonoín kylä, joka sijaitsee saaren etelärannikolla. Saaren muita kyliä ovat Chorió, Dáfni, Kasimátika ja Mastorátika.
Petalás
Petalás () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 5,497 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2001). Hallinnollisesti Petalás kuuluu Kefalonián kuntaan, Kefalonián alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Saaren luoteispuolella sijaitsevat muun muassa saaret Pontikós, Prováti ja Drakonéra, ja lounaispuolella Vromónas ja Mákri.
Pontikós
Pontikós () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,736 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Pontikós kuuluu Ithakan kuntaan, Ithakan alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Próti
Próti () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Joonianmeressä Peloponnesoksen niemimaan länsirannikolla Gargaliánoin kaupungin edustalla. Saaren pinta-ala on 3 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Próti kuuluu Trifylían kuntaan, Messenian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.
Prováti
Prováti () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 1,21 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Prováti kuuluu Ithakan kuntaan, Ithakan alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Sfaktiría
Sfaktiría () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Joonianmeressä Peloponnesoksen niemimaan länsirannikolla Pýloksen kaupungin edustalla. Saaren pinta-ala on 3,2 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Sfaktiría kuuluu Pýlos-Néstoraksen kuntaan, Messenian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.
Sofía (saari)
Sofía () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 1 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Sofía kuuluu Kefalonián kuntaan, Kefalonián alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Spárti (saari)
Spárti () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Tilevoḯdes- ja Prigkiponísia-saariin. Saaren pinta-ala on 0,538 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Spárti kuuluu Meganísin kuntaan, Lefkaksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Spárti sijaitsee Lefkaksen itäpuolella Nydrín ja Perigiálin kylien edustalla. Sen eteläpuolella sijaitsevat Skorpióksen ja Skorpídin saaret.
Stamfáni
Stamfáni () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Strofadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä suhteellisen kaukana merellä Zákynthoksen saaresta eteläkaakkoon ja Peloponnesoksen niemimaan länsirannikosta länteen. Saaren pinta-ala on 2,5 neliökilometriä ja asukasluku 1 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Stamfáni kuuluu Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Stamfánilla on luostari nimeltä Strofadien luostari ("Moní Strofádon"), jossa saaren ainoa asukas asuu. Hieman saaren luoteispuolella sijaitsee pienempi Árpyian saari. Saarilta on matkaa Zákynthokseen noin 26 meripeninkulmaa (noin 48 kilometriä) ja Peloponnesoksen rannikolle noin 27 meripeninkulmaa (noin 50 kilometriä).
Strofadit
Strofadit () on pieni Kreikan saariryhmä, joka kuuluu Jooniansaariin ja jonka saaret sijaitsevat Joonianmeressä Zákynthoksen saaren eteläpuolella Peloponnesoksen niemimaan länsirannikon edustalla. Saariryhmän asukasluku on 1 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saaret kuuluvat Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Strofadeilta on matkaa Zákynthoksen etelärannikolle noin 26 meripeninkulmaa (noin 48 kilometriä) ja Peloponnesoksen länsirannikolle noin 27 meripeninkulmaa (noin 50 kilometriä).
Vromónas
Vromónas (; myös "Vrómonas", Βρόμωνας) on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla Ithakan saaresta itään. Saaren pinta-ala on 1,047 neliökilometriä ja se on asumaton (2011). Hallinnollisesti Vromónas kuuluu Ithakan kuntaan, Ithakan alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Spárti (täsmennyssivu)
Spárti () voi viitata seuraaviin:
Sinikiitäjäinen
Sinikiitäjäinen ("Carabus violaceus") on maakiitäjäisten heimoon kuuluva laji. Se on 2–3 cm:n pituinen ja väriltään musta. Peitinsiipien reunat ovat violetin hohtoiset ja niissä on hieman nystyjä. Toukat ja aikuismuoto talvehtivat. Lentoaika on kesäkuulta elokuulle. Sinikiitäjäistä tavataan kuivissa havumetsissä ja lehtimetsissä ja sitä tavataan joissakin paikoissa ympäri Suomen.
Sinikiitäjäinen saalistaa luonnossa ainakin seuraavia: mänty-yökkönen ("Panolis flammea"), lehtinunna ("Lymantria dispar") ja valepeltoetana ("Deroceras reticulatum").
Dan Gosling
Daniel ”Dan” Gosling (s. 1. helmikuuta 1990 Brixham) on englantilainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja. Gosling edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Bournemouthia.