hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Kanta-Hämeen maakunta
Kanta-Häme (, toisinaan myös "Centrala Tavastland") on Suomen maakunta Etelä-Suomessa, ja se käsittää suunnilleen Hämeen historiallisen maakunnan lounaisosan. Sitä ympäröivät etelässä Uusimaa, idässä Päijät-Häme, pohjoisessa Pirkanmaa ja lounaassa Varsinais-Suomi. 28.2.1998 asti maakunnan nimi oli "Hämeen maakunta".
Kanta-Hämeen pinta-ala oli  km², josta maa-alueita on  km² ja sisävesiä  km². Maakunnan väkiluku oli henkeä.
Kanta-Hämeen bruttokansantuote oli vuonna 2012 noin 5 600 miljoonaa euroa.
Kanta-Hämeen maisemakuvassa on melko paljon Järvi-Suomen piirteitä. Maakunta kuuluu miltei kokonaisuudessaan Kokemäenjoen vesistön alueeseen. Suurin järvi on Vanajavesi, johon laskee kaakosta päin vesiä Lammin, Hausjärven, Lopen ja Janakkalan seuduilta. Maakunnan koillisosa kuuluu niin kutsuttuun Hauhon reittiin, jonka vedet laskevat Pälkäneen ja Valkeakosken kautta Vanajaveteen. Tämän seudun suurimpia järviä ovat Vanajaveden ohella Kuohijärvi, Hauhon Pyhäjärvi, Iso Roinevesi, Hauhonselkä ja Ilmoilanselkä sekä Lehijärvi Hattulassa. Maakunnan lounaisosasta Tammelan ja Forssan alueilta saa puolestaan alkunsa Loimijoki, joka virtaa Loimaan ja Huittisten kautta Kokemäenjokeen. Hämeen lounaisosan suurin järvi on Tammelan Pyhäjärvi, josta Loimijoki saa alkunsa. Sen sijaan Riihimäellä ja Lopen eteläosassa sijaitsevat etelään Suomenlahteen laskevan Vantaanjoen latvapurot.
Kanta-Hämeessä sijaitsevat Torronsuon ja Liesjärven kansallispuistot, molemmat maakunnan lounaisosassa Tammelassa.
Kanta-Hämeen kautta kulkevat Helsingin ja Tampereen välinen rautatie sekä valtatie 2 Helsingistä Poriin, valtatie 3 Helsingistä Tampereelle ja valtatie 12 Kouvolasta Tampereelle. Poikittaisväyliä ovat valtatie 10 Hämeenlinnasta Turkuun ja kantatie 54 Forssasta Lahteen. Muita keskeisiä teitä ovat kantatie 53 Hämeenlinnan Tuuloksesta Padasjoelle, jossa tie yhtyy valtatie 24:ään, sekä kantatie 57, joka seuraa valtatie 3:n vanhaa reittiä Hämeenlinnasta Pälkäneen kautta Tampereelle. Maakunnan läntisintä osaa sivuavat Humppilassa Turun ja Toijalan välinen rautatie sekä Turun ja Tampereen välinen valtatie 9.
Kanta-Hämeen maakunnassa on 11 kuntaa, joista kolme on kaupunkeja. Seuraavassa luettelossa kaupungit on lihavoitu:
Nykyisten 11 kunnan lisäksi Kanta-Hämeen maakunnan alueeseen kuuluvat seuraavat 9 entistä kuntaa. Seuraavassa kuvaajassa on esitetty maakunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Vuonna 2017 Kanta-Hämeessä sijaitsi 25 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan 10 suurinta taajamaa.
Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu. Lisäksi pääosin Uudellamaalla sijaitseva Hyvinkään keskustaajama (43 461 asukasta) ulottuu osittain Kanta-Hämeen puolelle.
Toisiopalvelin
Toisiopalvelin (peilipalvelin, puhek. mirrori, engl. "mirror") on Internet-palvelin, joka esittää toisen palvelimen sisällön uudelleen. Tätä kutsutaan "toisintamiseksi" tai "peilaamiseksi" (puhekielessä usein myös "mirroroimiseksi").
Toisiopalvelimia käytetään monista syistä:
Terveydenhoito
Terveydenhoito on terveydenhuoltojärjestelmän resurssoima laaja toimenkuva, joka käsittää toimenpiteet sairauksien ennalta ehkäisemiseksi, hyvän elämänlaadun säilyttämiseksi ja parantamiseksi sekä sairauksien hoidoksi ja kuntoutukseksi. Yleisesti ottaen voidaan silti katsoa, että ihmisellä on viime kädessä vastuu omasta terveydestään. Eri valtioissa on kuitenkin toteutettu vaihtelevia ratkaisuja julkisen terveydenhoidon kautta, koska perintö- ja ympäristötekijät vaihtelevat, samoin psyykkiset tekijät ajatellen itsensä huoltoa sekä maiden välillä.
Suomessa ja muissa Pohjoismaissa on julkinen vastuuterveydenhoito yhdistettynä yksityisiin vakuutuksiin, Yhdysvalloissa tästä kiistellään siitä huolimatta, että siellä terveydenhoito on erityisen kallista. Kehitysmaissa terveydenhuolto on vaihtelevan puutteellista, mikä riippuu ainakin rahoituksen kohdentamisesta. Julkisen terveydenhuollon filosofinen perusta on kuitenkin siinä, että hyvinvointiyhteiskunnassa pidetään eettisesti oikeana antaa yhteisistä varoista rahoitusta esimerkiksi vammaisten, lasten ja vähävaraisten sekä psyykkisesti ja sosiaalisesti vajaavaltaisten henkilöiden huoltoon yhteisistä varoista. Ihmisethän eivät kuitenkaan voi vaikuttaa esimerkiksi perintötekijöihinsä, ja kovin vähän myös työoloihinsa. Sen sijaan ihmiset voivat vaikuttaa omaan terveydentilaansa esimerkiksi harrastamalla liikuntaa, syömällä terveellisesti sekä välttämällä riskikäyttäytymistä ja haitallisia aineita.
Terveydenhoidon piiriin kuuluu lukuisasti erilaisia osa-alueita, joiden jakoperusteita on monenlaisia. Mahdollinen jakoperuste esitetään osittain professori Leo Noron mukaan:
Viivyttely
Viivyttely tarkoittaa sellaisen asian lykkäystä tai tekemättä jättämistä, joka vaatii välitöntä toimintaa, usein keskittymällä johonkin muuhun ajanvietteeseen.
Viivyttely voi olla säännöllinen tapa ihmisillä, jotka tunnetaan kroonisina viivyttelijöinä ja joilla se usein liittyy perfektionismiin, jatkuvaan pelkoon ja haluttomuuteen tulla arvostelluksi, lisääntyneeseen sosiaaliseen itsetietoisuuteen ja ahdistukseen, alituiseen huonoon mielentilaan ja työnarkomaniaan. Viivyttely voi vaikuttaa suuresti useilla elämän aloilla. Kroonisilla viivyttelijöillä on usein taipumusta jäädä noidankehään, jossa heidän perfektionisminsa aiheuttaa lopulta sen, että jopa yksinkertaisimmat tehtävät jäävät tekemättä.
Monet yhteisöt ja kulttuurit yhdistyvät - oikein tai väärin - stereotyyppisesti viivyttelyyn; merkittävin esimerkki on espanjalaisen kulttuurin sana "mañana" tai "huomenna", josta on tullut synonyymi sikäläisten siestalle. Nykyaikaisessa yhteiskunnassa kuitenkin siestan vietto on häviämässä nopeasti espanjalaisesta kulttuurista.
Merenkulku
Merenkulku tarkoittaa vesitse tapahtuvaa tavaroiden ja henkilöiden kuljetusta.
Linjaliikenteessä olevat laivat kulkevat tiettyjen etukäteen ilmoitettujen satamien välillä säännöllisin väliajoin riippumatta siitä, saadaanko täysi lasti vai ei. Esimerkkejä linjaliikenteestä ovat mm. matkustajalaivoilla ajettavat linjat.
Hakurahti- eli tramppiliikenne on taas sitä, että alus tilataan kulloinkin tietylle matkalle, ja liikennöinti riippuu siitä, saako alus lastia vai ei. Tramppiliikenteessä ei ole yleensä kiinteitä reittejä, vaan alus kuormataan lähtösatamassa ja rahdin määräsatamaan tuotuaan alus lähtee lastin purkamisen ja uuden lastin kuormaamisen jälkeen toiselle rahtausmatkalle, joka suuntautuu usein muualle kuin edelliseen lähtösatamaan.
Sopimusliikenteessä sovitaan tietyn tavaraerän kuljettamisesta ostajalle; kuten hiili, vilja, kontti, paperi tai selluloosa. Sopimusliikennettä voidaan pitää linjaliikenteen muotona, sillä lähtö- ja määräsatamat ovat aina samat. Tosin sopimusliikenteessä ei yleensä käytetä tiukkoja aikatauluja kuten linjaliikenteessä. Tramppiliikenteestä sopimusliikenne poikkeaa siten, että sopimusliikenne saattaa kestää pitkiäkin aikoja sitoen tietyt alukset samalle reitille.
Danske Bank (Suomi)
Danske Bank Oyj (aikaisemmalta nimeltään Sampo Pankki Oyj) on Suomessa toimiva liikepankki. Pankki on tanskalaisen Danske Bank -konsernin tytäryhtiö. Vuonna 2016 Danske Bank -konserni toimii 15 maassa.
Danske Bank on Suomessa markkinaosuudella mitattuna kolmanneksi suurin pankki tai pankkiryhmä. Sen osuus Suomen talletuksista oli 13 % ja lainoista 10 % vuonna 2016.
Pankkikonttoreita Danske Bankilla oli 62 vuonna 2013. Useita konttoreita on suljettu viime vuosina; enimmillään niitä oli yli sata. Pankilla on Suomessa lähes miljoona henkilöasiakasta sekä noin 90 000 yritys- ja yhteisöasiakasta.
Suomen Danske Bankin historia alkaa vuonna 1887 perustetusta valtion "Postisäästöpankista". Pankin nimeksi muutettiin "Postipankki" vuonna 1970. Postipankista tuli "Leonia" 1998 ja sittemmin Sampo-konsernin omistama "Sampo Pankki" 2001.
Sampo-konserni Oyj myi vuonna 2006 Sampo-pankin kaikkine toimintoineen tanskalaiselle Danske Bankille 4,05 miljardilla eurolla. Kauppa vahvistettiin 2007. Kauppaan kuului myös Mandatum- ja Sampo-nimillä toimineita sijoituspalveluyrityksiä.
Pankin toiminta jatkui Sampo Pankki -nimellä vuoteen 2012 asti. Pankin nimeksi muutettiin Danske Bank 15.11.2012. Nimenvaihdos liittyi konsernin nimien yhdenmukaistamiseen. Pankkikonsernilla oli ollut käytössään kahdeksan eri nimeä 15 eri maassa.
Vuonna 2008 pääsiäispyhien aikana pankki nousi julkisuuteen siirrettyään koko tietojärjestelmänsä yhdellä kertaa Danske Groupin yhteiseen it-alustaan . Tietojärjestelmän uudistus aiheutti useita ongelmatilanteita, joiden vuoksi pankin asiakkaat eivät ajoittain voineet käyttää pankkiautomaatteja tai internet-palveluja.. Yrityksen verkkopankin käytössä oli ongelmia puolen vuoden ajan..
Myöhemmin pankki vahvisti menettäneensä ongelmien takia maaliskuun lopun ja heinäkuun lopun välillä 27 320 henkilöasiakasta, mikä vastasi noin kahta prosenttia kokonaisasiakasmäärästä. Lehtitietojen mukaan verkkopankin takkuilu maksoi pankille pelkkinä hyvitettyinä palvelumaksuina yli kymmenen miljoonaa euroa.
Opintoviikko
Opintoviikko (lyhenne ov) on opintojen laajuuden mitta opiskelijan kannalta. Opintoviikolla tarkoitetaan opiskelijan arvioitua keskimääräistä 40 tunnin työpanosta opintotavoitteiden saavuttamiseksi.
Opintoviikko oli käytössä korkeakoulututkintojen laajuuden mittana vuoteen 2005 asti, jonka jälkeen sen käytöstä luovuttiin korkea-asteella vuosina 2005–2010 osana
Euroopan unionin korkeakoulupolitiikan yhtenäistämistä eli ns. Bolognan prosessia. Opintoviikon korvasi opintopiste. 60 opintopistettä vastaa yhden vuoden täysipainoista opiskelua tai 1600 tuntia, eli periaatteessa yksi opintoviikko vastaa 1,5 opintopistettä. Käytännössä kertoimina on käytetty lukuja 1,5:n ja 2:n välillä silloin, kun eri mitoituksella olevia opintoja on yhdistetty samaan tutkintoon.
Ammatillisella asteella opintoviikkoja käytetään yhä. Tosin tyypillisesti opintoja ei ole jaksoitettu korkea-asteen tapaan selkeästi opintojaksoiksi, vaan opintoviikot ovat jokseenkin suoraan opiskeluun käytettävää kalenteriaikaa.
Opiskelija
Opiskelija on varsinkin korkeakoulussa, kansanopistossa tai aikuisopiskelun piirissä opiskeleva henkilö. Aikaisemmin opiskelijoiksi sanottiin lähinnä yliopistoissa opintoja harjoittavia, mutta koulutusjärjestelmän laajeneminen ja yhteiskunnalliset muutokset ovat vaikuttaneet myös opiskelua koskeviin käsityksiin. Nykyään myös toisen asteen oppilaitoksissa olevat katsotaan opiskelijoiksi. Opiskelijoiden yhteenliittymillä, opiskelijajärjestöillä, on ollut keskeinen merkitys yhteiskunnallisessa ja kulttuurielämässä. Nämä järjestöt ovat 1960-luvulta lähtien saaneet yhä enemmän etujärjestöjen piirteitä.
Yleisesti peruskoulussa opiskelevaa henkilöä sanotaan oppilaaksi ja lukiossa tai muussa korkeammassa oppilaitoksessa opiskelevaa sanotaan opiskelijaksi, joskin oppilas-sanaa voidaan pitää yleiskäsitteenä.
Andrew Tanenbaum
Andrew Stuart ”Andy” Tanenbaum (s. 1944 Yhdysvallat) on tietojenkäsittelytieteen professori. Vuodesta 1971 lähtien hänen toimipaikkansa oli Amsterdamin vapaa yliopisto (Vrije Universiteit Amsterdam). Hän jäi eläkkeelle vuonna 2014. Parhaiten hänet tunnetaan tietotekniikka-alan kirjoistaan, joita käytetään laajalti oppikirjoina.
Tanenbaumin tunnetuimpiin kirjoihin kuuluvat:
Tanenbaum myös kehitti Minix-käyttöjärjestelmän opetustarkoituksiin.
Kapasitanssi
Kapasitanssi "C" on sähköstaattiseen systeemiin liittyvä suure, joka kertoo systeemiin varastoituneen sähkövarauksen "Q" systeemin osien välisen sähköisen potentiaalieron "U" suhteen, eli "C" on "Q"/"U". Kapasitanssi voidaan määrittää mille tahansa systeemille, jonka osat voidaan varata sähköllä, mutta käytännössä se on lähinnä sähköä varastoiviin kondensaattoreihin liittyvä suure ja tarkasteltava systeemi on yleensä siksi kondensaattori. Kapasitanssin käänteisarvo 1/"C" on elastanssi.
SI-järjestelmässä kapasitanssin yksikkö on faradi (symboli F), joka on yksi coulombi volttia kohti (C/V tai CV), ja arvoltaan aina positiivinen. Koska faradi on suhteellisen suuri yksikkö, yleensä käytetään kondensaattorimerkinnöissä sen pienempiä kerrannaisyksiköitä: mikrofaradia ("μF") ja pikofaradia ("pF"), jotka ovat faradin miljoonas- (10) ja biljoonasosa (10). Superkondensaattorit kuitenkin voivat olla yli 1 F, jopa 30 000 F luokkaa.
Ideaalin kondensaattorin kapasitanssi "C" voidaan määritellä yhtälöillä
joissa "Q" on positiivisen +Q ja negatiivisen -Q elektrodin sähkövarauksien itseisarvojen summa (esim. |0| + |-9| = 9) ja "U" tai "ΔV" sähköinen potentiaaliero eli jännite elektrodien välillä.
Kapasitanssi "C" voidaan ajatella myös kondensaattorin latausvirran "i" ja jännitteen muutosnopeuden d"U"/"dt" suhteena
90377 Sedna
90377 Sedna (aiempi nimitys 2003 VB) on aurinkokunnan uloimmilla osilla sijaitseva transneptuninen kohde ja mahdollinen kääpiöplaneetta. Se löydettiin 14. marraskuuta 2003, ja on yksi kaukaisimmista tunnetuista Aurinkoa kiertävistä kohteista lukuun ottamatta pitkäperiodisia komeettoja.
Löytymisensä aikaan Sedna oli 90 AU:n (13 miljardin kilometrin) päässä Auringosta, eli noin kolme kertaa Neptunuksen etäisyydellä. Rata on hyvin elliptinen: lähimmässä kohdassa sen etäisyys Auringosta on 76 AU (11 mrd. km), ja kaukaisimmassa kohdassa 987 AU (140 mrd. km). Sednan kiertoaika Auringon ympäri on noin 11 000 vuotta.
Vuonna 2012 löydettiin toinen Sednan kaltaisella radalla oleva kappale, 2012 VP. Uskotaan, että samanlaisia ”sisemmän Oortin pilven kappaleita” voi olla enemmänkin.
Voimakkaan punertavaa Sednaa pidetään suurena planetoidina, jonka läpimitan arvellaan olevan 1 180–1 800 kilometriä (Maa 12 756 km). Pyörähdysaika on havaintojen perusteella 10 tuntia. Löytyessään Sedna oli suurin Aurinkokunnasta löytynyt kappale Pluton löytymisen jälkeen. Herschel-avaruusteleskoopilla tehtyjen mittausten perusteella sen halkaisijaksi saatiin 995 ± 80 kilometriä. Kokonsa puolesta Sedna on mitä todennäköisimmin kääpiöplaneetta. Siltä ei tunneta kuita, mikä vaikeuttaa sen massan ja tiheyden arviointia.
Sednan pintalämpötila on korkeintaan 33 K eli −240 °C. Sedna on Aurinkokunnan punaisimpia kappaleita, mikä johtuu luultavasti pinnalla olevasta hiilivetyhiukkasista, tholiineista. Tutkimusryhmä vertasi Sednan ja Tritonin spektriviivoja ja tulosten pohjalta pinnan arvioidaan koostuvan Triton-tyyppisistä tholiineista, joita on 24 %, typpijäästä (10 %), metanolijäästä (26 %) ja metaanista (33 %).
Sednan löytäjät ovat arvelleet, että suuren etäisyytensä vuoksi Sedna olisi ensimmäinen havaittu Oortin pilven kohde, sillä se sijaitsee Kuiperin vyöhykkeen takana. Kaikkien mielestä se ei kuitenkaan ole tarpeeksi kaukainen kuuluakseen Oortin pilveen.
Sednan kiertorata on erittäin eksentrinen. Radan lähin piste Auringosta on noin 76 AU:n etäisyydellä, ja kaukaisin noin 900 AU:n etäisyydellä. Yksi kierros Auringon ympäri kestää noin 11 000 vuotta.
Erikoisen radan vuoksi on arveltu, että Sedna saattaa olla alkujaan Oortin pilven kohde, joka on joutunut lähemmäs Aurinkokunnan sisäosia noin 800 AU etäisyydellä tapahtuneen tähden ohituksen vuoksi. Ohitus olisi tapahtunut Aurinkokunnan ollessa noin 100 miljoonan vuoden ikäinen ja ohittava tähti lienee muodostunut samasta kaasupilvestä Auringon kanssa. Sednan rataa muistuttavalla erikoisella radalla liikkuu myös 2000 CR. Tämä kappale sijaitsee lähempänä Aurinkoa, mutta lienee syntynyt samanlaisen mekanismin kautta.
Joulukuussa 2004 astronomit Scott Kenyon ja Benjamin Bromley ehdottivat, että Sedna saattaa olla vieraasta tähtijärjestelmästä lähiohituksessa siepattu kohde. Hypoteesia ei ole voitu vahvistaa, mutta Kenyonin ja Bromleyn laskelmien mukaan Sednan kaappauksen todennäköisyys olisi 10 prosenttia. Vuonna 2012 kuitenkin löydettiin toinen paljon sednamaisemmalla radalla liikkuva kappale . Sednan tavoin tämäkään kappale ei tule Kuiperin vyöhykkeen alueelle, vaan sen pienin etäisyys Auringosta on jopa 80 AU.
Kiinalainen aikakausinimi
Kiinalainen aikakausinimi (perint.: 年號, yksink.: 年号, pinyin: nían hào) oli Kiinan keisarin asettama nimitys osalle hänen hallintokauttaan. Tätä nimeä käytetään viitattaessa johonkin vuoteen kiinalaista kalenteria käyttäen, sillä kiinalainen kalenteri toimii 60 vuoden jaksoissa eikä pelkkä vuoden numero siis riitä. Aikakausinimiä alettiin käyttää Han-dynastian aikana.
Keisarit saattoivat hallintokaudellaan käyttää yhtä tai useampaa aikakausinimeä. Aina kun aikakausinimi vaihtui, vuosien laskeminen aloitettiin uudelleen yhdestä. Niiden aikakausinimien osalta joita ovat käyttäneet useammat keisarit, täytyy myös keisarin tai dynastian nimi mainita vuotta määritettäessä. Kullakin aikakausinimellä on myös merkitys, ikään kuin motto, joka viittaa jollakin tavalla kyseiseen hallintokauteen.
Keisarit Tang-dynastiasta Ming-dynastiaan (Ming-dynastiaa lukuun ottamatta) on helpompaa tunnistaa heidän yksiselitteisistä temppelinimistään. Ming- ja Qing-dynastian keisarit tunnetaan aikakausinimillään, sillä he käyttivät vain yhtä aikakausinimeä hallintokautensa aikana.
Hieman erilaisella nimeämisperiaatteella aikakausinimiä on käytetty myös Japanissa, Koreassa ja Vietnamissa, Japanissa käytetään edelleen.
Quaoar
50000 Quaoar on Neptunuksen radan ulkopuolella, Kuiperin vyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä kohde. Sen löysivät Chad Trujillo ja Michael Brown 4. kesäkuuta 2002. Quaoar on nimetty Tongva-intiaaniheimon mytologiassa esiintyvän Quaoar-luojajumalan mukaan. Quaoar oli löytöhetkellään suurin Kuiperin vyöhykkeeltä löydetty kohde Pluton jälkeen. Ennen kuin Quaoar sai nimensä, se tunnettiin väliaikaisella nimityksellä 2002 LM. Quaoar on ehdokas kääpiöplaneetan statuksen saamiseksi. Quaoarilla on myös kuu nimeltä Weywot.
Quaoar oli ensimmäinen transneptuninen kohde, jonka läpimitta saatiin mitattua suoraan Hubble-avaruusteleskoopin ottamista kuvista. Näiden kuvien perusteella läpimitaksi arvioitiin noin 1 200 kilometriä , joskin myöhemmät Spitzer-teleskoopilla tehdyt havainnot viittasivat hieman arvioitua suurempaan albedoon ja sitä kautta pudottivat läpimitta-arvion 654,8–1051,1 kilometriin. Quaoar koostunee pääasiassa kivestä ja jäästä. Se on melko tumma kohde (albedo ~0,2), mikä viittaa siihen, ettei sillä olisi jääkuorta. Quaoarin pinta on väriltään hieman punertava.
Quaoarin pinnalla on havaittu myös merkkejä ammoniumhydraatista sekä kiteytyneestä jäästä. Tämä löytö oli yllättävä, sillä molempien olisi pitänyt tuhoutua suurienergiaisen hiukkassäteilyn vaikutuksesta noin 10 miljoonan vuoden aikana. Koska suurienergiaisilta hiukkasilta suojaavaa ilmakehää tai magneettikenttää näin pienellä kappaleella ei luultavasti ole, käytännössä löydöksen selittäminen vaatii Quaoarin pintakerroksen aktiivista uusiutumista. Tämän varteenotettavana aiheuttajana Quaoarin kokoisella kappaleella olisi kryovulkanismi.
Quaoarin rata on hyvin ympyrämäinen, ja sen etäisyys Auringosta on noin 42 AU. Quaoarin kiertoaika Auringon ympäri on noin 288 vuotta.
20000 Varuna
20000 Varuna on Neptunuksen radan ulkopuolella kiertävä kohde, joka kuuluu Kuiperin vyöhykkeeseen. Se löydettiin vuonna 2000.
Varunan läpimitan arvioidaan olevan noin 1060 kilometriä ja sen etäisyys Auringosta on noin 43,23 AU. Varuna on nimetty hindujumala Varunan mukaan.
28978 Ixion
28978 Ixion on Neptunuksen radan ulkopuolella kiertävä kohde, joka kuuluu Kuiperin vyöhykkeeseen. Se löydettiin vuonna 2001.
Ixionin läpimitan arvioidaan olevan noin 822 kilometriä ja sen keskietäisyys Auringosta on noin 39,31 AU. Ixion on ns. plutino.
Ixion on nimetty kreikkalaisen mytologian Iksionin mukaan. Sitä kutsuttiin aiemmin nimellä .
Luettelo kuuluisista onnettomuuksista
Tämä on luettelo kuuluisista onnettomuuksista, sekä luonnollisista että ihmisen aiheuttamista.Suuronnettomuudet
Muut vakavat junaonnettomuudet
Tallinnan evakuoinnin yhteydessä 28. elokuuta 1941 yli 16 000 henkeä, pääosin siviilejä, hukkui usean laivan upotessa suomalaisten ja saksalaisten asettamiin miinoihin.
Soitin
Soitin eli instrumentti on laite, joka on tarkoitettu musiikin tuottamiseen.
Soitin on esine, joka on tarkoitettu musiikin tuottamiseen. Varhaiset ihmiset tuottivat ääniä omalla vartalollaan, esimerkiksi taputtamalla käsiään. Kun he siirtyivät käyttämään löytämiään esineitä, ensimmäiset soittimet olivat syntyneet.
Soittimesta tulee ääntä kun sitä soitetaan jollain tavalla: esimerkiksi kitaran kieliä näppäillään tai huiluun puhalletaan.
Arkeologit ovat löytäneet mammutin luusta tehdyn huilun 37 000 vuoden takaa.
Euroopasta ei ole löytynyt muita jälkiä kielisoittimista ennen kristinuskon leviämistä kuin Välimeren seudun lyyrat, harput ja lyyrat.
Soittimet voidaan luokitella eri tavoin. Neljä perusryhmää ovat vaskipuhaltimet, puupuhaltimet, lyömäsoittimet ja kielisoittimet. Kosketinsoittimet voivat olla oma ryhmänsä, vaikka niissä ääni syntyy joko kielissä (kuten pianossa) tai ilmavirtauksessa (kuten uruissa).
Varsinkin länsimaisessa musiikissa ne jaetaan tavallisesti kosketinsoittimiin, kielisoittimiin eli kordofoneihin, joista usein erotetaan vielä omaksi ryhmäkseen jousisoittimet, aerofoneihin, jotka sisältävät muun muassa puhallinsoittimet, lyömäsoittimiin sekä sähkösoittimiin eli elektrofoneihin. Puhallinsoittimet jaetaan edelleen puupuhaltimiin ja vaskipuhaltimiin.
Nykyisin käytetään myös Erich von Hornbostelin ja Curt Sachsin vuonna 1914 esittämää luokittelua, joka perustuu äänen fysikaaliseen muodostumiseen soittimessa: värähteleekö soitin itse, sen kieli, vai ilma soittimen sisällä. Tässä luokittelussa esimerkiksi kosketinsoittimia ei lueta omaksi ryhmäkseen, sillä ääni syntyy niissä hyvinkin eri tavoin, vaan esimerkiksi piano kuuluu kordofoneihin ja urut aerofoneihin. Lisäksi he jakoivat lyömäsoittimet äänen syntytavan mukaan edelleen idiofoneihin ja membrafoneihin.
Luettelo soittimista
Tässä luettelossa on yleisimpiä soittimia.
Länsimainen musiikki
Länsimainen musiikki on musiikkia, jota perinteisesti soitetaan ja kuunnellaan erityisesti Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Sen vaikutus on kuitenkin nähtävissä koko maailman nykyaikaisessa populaarimusiikissa.
Lajityypit vaihtelevat rock-musiikista taidemusiikkiin ja populaarimusiikkiin. Nykyajan länsimaisen musiikin eräitä määrittäviä piirteitä ovat radio- sekä albumipainotteisuus.
Seuraavassa muutamia länsimaiseen musiikkiin kuuluvia käsitteitä. Osa on toki tuttuja käsitteitä myös muissa musiikkikulttuureissa.
Luettelo musiikin tyylilajeista
Tämä on luettelo musiikin tyylilajeista. Osa tyylilajeista viittaa aikakauteen, esityskokoonpanoon, maantieteelliseen paikkaan tai uskonnolliseen viitekehykseen, osa puhtaasti musiikkityyliin. Nykyään eri tyylilajit ja musiikkikulttuurit sekoittuvat usein toisiinsa.
Katso myös Taidemusiikin aikakaudet ja luettelo elektronisen musiikin alalajeista.
Siirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö
Siirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö
Siirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö
Frédéric Bastiat
Claude Frédéric Bastiat (, 30. kesäkuuta 1801 Bayonne – 24. joulukuuta 1850 Rooma) oli ranskalainen klassinen liberaali taloustieteilijä ja valistusajattelija, joka kannatti täydellisen vapaata markkinataloutta. Bastiat vastusti veroja, talouden sääntelyä, tulleja ja kaikkia julkisia palveluita lukuun ottamatta yövartijavaltioon kuuluvia kansalaisten fyysisen turvallisuuden ja omistusoikeuden ylläpitoon kuuluvia järjestyksenpitotehtäviä.
Bastiat'n tunnetuimmat teokset ovat "Vetoomus kynttiläntuottajien puolesta" ("Pétition des marchands de chandelles"), "Valtio" ("L'État"), "Laki" ("La loi") ja "Näkyvä ja näkymätön" ("Ce qu'on voit et ce qu'on ne voit pas").
"Vetoomus kynttiläntuottajien puolesta" (1854) on protektionismin satiiri. Siinä kynttiläntuottajat ja muu valaistusteollisuus esittävät hallinnolle vetoomuksen, jossa toivotaan suojaa epäreilua ulkomaista kilpailijaa, Aurinkoa, vastaan, koska se vie heiltä markkinoita alhaisempien valontuotantokustannusten vuoksi.
Bastiat myös "ehdotti", että jokaiselta katkaistaisiin oikea käsi, koska näin jouduttaisiin samojen asioiden eteen tekemään enemmän työtä, ja työ tuottaisi lisää vaurautta.
Pamfletti "Laki" ilmestyi vuonna 1850. Siinä hän määrittelee oikeudenmukaisen lakijärjestelmän ja pyrkii osoittamaan, miten se johtaa vapaaseen yhteiskuntaan. Bastiat'n mukaan valtion tehtävänä on suojella kansalaistensa elämää, vapautta ja omaisuutta, ei toimia näitä vastaan. Bastiat korosti sitä, että talouden tulisi antaa järjestyä vapaasti kuluttajien kysynnän mukaan sen sijaan, että valtio ohjailisi talouden kehitystä, ja huomautti usein valtion hyvää tarkoittavien toimenpiteiden epäsuorista haitoista.
Bastiat käytti tulleista ja protektionismista nimitystä ""negatiivinen rautatie"", koska tulleilla on sama vaikutus kauppaan kuin alueiden välisen kulkuväylän huonontamisella.
Yleistä:
Teoksia:
David Friedman
David Friedman (s. 1945) on yhdysvaltalainen taloustieteilijä ja aktiivinen libertaari ja anarkokapitalisti. Hänen tunnetuin teoksensa on Machinery of Freedom, jossa hän perustelee anarkokapitalismia lähinnä taloustieteellisin argumentein. Häntä on joskus pidetty utilitaristina, mutta hän kiistää sen ja sanoo kannattavansa lähinnä yksilönvapautta. Hän kuitenkin katsoo seurausten analysoinnin olevan parempi tapa perustella anarkokapitalismia ja libertarismia niille, jotka eivät kannata libertaaria etiikkaa. Tästä on seurannut yllä mainittu sekaannus.
David Friedman on oikeustaloustieteilijä. Hänen mukaansa lain tulee olla tehokasta. Tämän mukaan esimerkiksi tahallisesta rikoksesta kannattaa antaa kovempi rangaistus eikä tahattomasta rikkeestä tule välttämättä rangaista. Hänen mielestään myös hätätapaus on syy olla antamatta rangaistusta. Hänen mielestään vähäisestä ulkoishaittojen aiheuttamisesta ei kannata antaa rangaistusta eikä sanktiota toisin kuin Murray Rothbardin mielestä. David Friedmanin mukaan Englannista peräisin oleva common law on ollut melko tehokasta oikeutta.
David Friedman syntyi juutalaiseen perheeseen, jonka isä oli Nobel-palkittu taloustieteilijä Milton Friedmanin. Siinä missä David Friedman on libertaristi, Milton luokitellaan joko markkina- tai sosiaaliliberaaliksi määritelmästä riippuen.
David Friedman on alun perin fyysikko, sittemmin taloustieteen professori, oikeustieteen professori, kolumnisti, fantasiakirjailija sekä ahkera keskiaikaharrastaja ja SCA:n suurimman tapahtuman Pennsic War perustaja.
Anarkosyndikalismi
Anarkosyndikalismi on anarkismin haara, joka keskittyy työväenliikeeseen. ""Syndicalisme"" on ranskankielinen sana, joka merkitsee ammattiyhdistysliikettä. Anarkosyndikalistit näkevät ammattiliitot potentiaalisena voimana vallankumouksellisen yhteiskunnallisen muutoksen aikaansaamisessa ja kapitalismin sekä valtion kaatamisessa. Anarkosyndikalistit haluavat korvata kapitalismin ja valtiot työläisten itse demokraattisesti organisoimalla päätöksenteolla. Anarkosyndikalistit pyrkivät lakkauttamaan palkkajärjestelmän ja tuotantovälineiden yksityisomistuksen, joiden he uskovat johtavan luokkaeroihin. Anarkosyndikalismi on pysynyt suosittuna ja aktiivisena anarkismin koulukuntana ja sillä on monia tunnettuja kannattajia sekä nykyisin monia aktiivisia organisaatioita.
Espanjan sisällissodan aikana Barcelona ja sitä ympäröivä Katalonia jäi anarkosyndikalistien valtaan. Espanjan tasavallan puolella olevat anarkistit, 1910 Barcelonassa perustettu työväen kansalliskonfederaatio Confederación Nacional del Trabajo (CNT), kumosivat ammattiyhdistysliikkeen perusteella järjestäytyneen miliisin avulla vanhan vallan. Tavarat jaettiin hankintakuponkien perusteella ja arvon mittana olivat työtunnit, jotka olivat kaikilla yhtä arvokkaita.
Anarkososialismi
Anarkososialismi tai libertaarisosialismi sisältää ryhmän poliittisia filosofioita, jotka pyrkivät luomaan yhteiskunnan ilman poliittisia, taloudellisia tai sosiaalisia hierarkioita - yhteiskunnan, jossa kaikki väkivaltaiset tai sortavat instituutiot olisi lakkautettu ja niiden sijasta jokaisella olisi vapaa, tasavertainen yhteys tiedon ja tuotannon välineisiin, tai yhteiskunta, jossa sortavia instituutioita ja hierarkioita olisi radikaalisti vähennetty ja heikennetty. Tämä saavutettaisiin lakkauttamalla yksityisomistus ja antamalla tuotantovälineiden ja resurssien suora hallinta työväenluokalle ja muille omistamattomille luokille. Vaikka sosialismin monet muodot painottavat valtion tai poliittisen puolueen roolia vapauden ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden edistämisessä, libertariaanit sosialistit luottavat ammattiliittoihin, työläisneuvostoihin, osuuskuntiin, kansalaisten kokouksiin ja muihin ei-byrokraattisiin, hajautettuihin toiminnan muotoihin. Monet libertariaanit sosialistit puhuvat valtion täydellisen poistamisen puolesta ja näkevät valtion kapitalistisen luokkajärjestyksen suojavallina.
Libertaarisosialistisiksi kutsuttuja poliittisia filosofioita ovat muun muassa: monet anarkismin variaatiot (kuten esimerkiksi anarkistinen kommunismi, kollektivistinen anarkismi, vasemmistoanarkismi, anarkosyndikalismi ja jotkut individualistisen anarkismin muodot), mutualismi, sosiaaliekologia ja neuvostoihin perustuva kommunismi (tai jopa kommunismi itsessään, niin kuin sen kuvailivat Karl Marx ja Lenin sosialismin kehittyneimmäksi vaiheeksi). Jotkut käyttävät libertaarisosialismi-termiä synonyyminä anarkismille.
Eräs tunnettu libertaarisosialisti on yhdysvaltalainen kielitieteen professori Noam Chomsky.
Objektivismi
Objektivismi viittaa seuraaviin filosofisiin näkökantoihin:Objektivismin vastakohtina voidaan yleensä pitää relativismia ja subjektivismia.
Kapitalisti
Kapitalisti merkitsee joko rikasta pääoman eli kapitaalin omistajaa tai kapitalismin kannattajaa. Pääoman omistajasta sanaa käytetään varsinkin politiikasta puhuttaessa.
Kapitalisti on erityisesti pääoman tuotolla (korot, osingot, vuokrat tms.) eläjä, jonka ei tarvitse tehdä työtä elääkseen.
Marxismin mukaan pääomatuloilla eläjä riistää työläisiä eli proletaareja.
Marxilaisen ajattelun mukaan kapitalistisessa yhteiskunnassa kapitalisti omistaa tuotantovälineet. Omistuksen nojalla hän saa määräysvallan tuotannon tuloksiin. Osan tuotannosta syntyneestä arvonnoususta kapitalisti maksaa työläisille palkkana, mutta loput hän pitää itse. Muita tuloja kapitalisti saattaa hankkia keinottelemalla ei-tuotannollisilla finanssipääomilla kuten arvopapereilla ja kiinteistöillä. Kapitalistit myös kilpailevat keskenään. Kilpailun seurauksena kapitalistien pääomat kasautuvat entistä harvempien kapitalistien käsiin.
Marx
Marx-nimisiä ihmisiä:
Ludwig von Mises
Ludwig von Mises (29. syyskuuta 1881 – 10. lokakuuta 1973) oli viimeisiä itävaltalaista koulukuntaa edustavia taloustieteilijöitä ja nykyisen libertaristisen liikkeen merkittävä esikuva.
Ludwig von Mises oli matemaatikko ja fyysikko Richard von Misesin veli. Hän syntyi Itävalta-Unkarin imperiumin itäosassa sijainneessa Lembergissä (nykyinen Lviv Ukrainassa) ja opetti Wienin yliopistossa 1913–1934. Samanaikaisesti hän toimi Itävallan valtion taloudellisena neuvonantajana muun muassa Itävallan keskuskauppakamarin virkamiehen ominaisuudessa ja ensimmäisen maailmansodan jälkeen myös Kansainliiton asettaman Itävallan sotakorvauskomitean johtajana.
Vuonna 1934 hän muutti Geneveen Sveitsiin saatuaan viran kansainvälisen talouden professorina Institut Universitaire des Hautes Études Internationalesissa. Sveitsissä asuessaankin Mises jatkoi osa-aikaisesti työtään Itävallan keskuskauppakamarissa, mutta vuoden 1938 Anschlussin yhteydessä tapahtuneen Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen valtaannousun jälkeen Mises ei voinut palata Itävaltaan juutalaisen syntyperänsä vuoksi.
Vuonna 1940 hän muutti edelleen Yhdysvaltoihin, missä hän opetti New Yorkin yliopistossa 1945–1969.
Misesiä pidetään usein itävaltalaisen taloustieteen yhtenä keskeisenä asiantuntijana. Kirjoissaan "Human action" ja "Epistemological problems of economics" hän myös hahmotteli prakseologiaa, itävaltalaisen sosiologian kulmakiveä. Mises kirjoitti ja luennoi laajasti klassisesta liberalismista. Hän kannatti täysin vapaata markkinataloutta ja vähimmäistä yövartijavaltiota. Misesillä oli ratkaiseva vaikutus oppilaaseensa Friedrich von Hayekiin, joka sai sittemmin taloustieteen Nobel-palkinnon ja tunnettiin myös liberalismia puolustavana kirjailijana ja filosofina. Hayek on sanonut kääntyneensä sosialismista liberalismiin parikymmenvuotiaana 1920-luvulla nimenomaan opettajansa Misesin teosten "Liberalismi" ja "Sosialismi" ansiosta. Mises vastusti sosialismia ja suunnitelmataloutta sen vähäisimmissäkin muodoissa koko elämänsä ajan, mutta hänen luottamuksensa vapaaseen markkinatalouteen lujittui vasta hänen nähtyään bolševikkien valtaantulon Venäjällä ja kansallissosialismin nousun Saksassa ja Itävallassa.
Mises pyrki osoittamaan, että kun valtio lisää rahamäärää katteettomasti, seurauksena on suhdannevaihteluita, syntyy talouskupla, jota seuraa lama.
Mises myös tutki valtiojohtoisten talouksien ja (kannattamiensa) vapaiden markkinatalouksien eroja sekä osoitti talouslaskun ongelman: suunnitelmataloudessa, ilman markkinatalouden hintamekanismia, hyödykkeen kysyntää ei voi tietää, joten on mahdotonta tehdä oikeaa päätöstä siitä, paljonko sitä pitäisi tuottaa. Tällä perusteella hän ennusti Neuvostoliiton romahduksen poikkeuksellisen varhaisessa vaiheessa.
Auburnissa Alabamassa toimiva Ludwig von Mises -instituutti on perustettu jatkamaan von Misesin työtä. Instituutin nykyisen linjan yhteydet von Misesin ajatuksiin ovat kiistanalaisia.
Tory
Tory-puolue on Ison-Britannian konservatiivisen puolueen lempinimi.
Nimitys "tory" tulee iirinkielisestä sanasta "toraidhe", ja se on tarkoittanut 1640- ja 1650-luvuilla irlantilaisia sotilaita, jotka taistelivat Oliver Cromwellia ja englantilaisia miehittäjiä vastaan. Englannin uskonpuhdistuksen aikaan 1600-luvun lopulla oli vallalla toryjen ja whigien välinen kiista siitä, voiko kuningas Jaakko II nousta valtaistuimelle, vaikka oli katolinen, anglikaanikirkkoa tukeneen veljensä Kaarle II:n jälkeen. Toryt kannattivat tällöin Jaakkoa. Toryt ja whigit olivat Ison-Britannian parlamentin kaksi puoluetta 1700-luvulla, vaikka niiden väliset erot osittain laimenivatkin.
Itä-Suomen lääni
Itä-Suomen lääni () oli vuodesta 1997 vuoteen 2009 yksi Suomen lääneistä. Läänin naapurit olivat Etelä-Suomen lääni, Länsi-Suomen lääni, Oulun lääni ja Venäjä. Läänin pääkaupunki oli Mikkeli ja väkiluvultaan suurin kaupunki Kuopio.
Vuoden 1997 lääniuudistuksessa Itä-Suomen lääni luotiin yhdistämällä Mikkelin lääni (lukuun ottamatta Heinolaa ympäristöineen, joka kuului Etelä-Suomen lääniin), Kuopion lääni ja Pohjois-Karjalan lääni.
Valtion aluehallintoa läänin alueella hoitaa nykyään Itä-Suomen aluehallintovirasto.
Itä-Suomen lääninhallitus oli seitsemän ministeriön ohjaama valtion aluehallintoviranomainen. Lääninhallituksen tehtävä oli edistää läänin asukkaiden hyvinvointia ja tukea kuntia peruspalveluiden järjestämisessä ja kehittämisessä.
Lääninhallituksen palvelupisteet sijaitsivat Mikkelissä, Joensuussa ja Kuopiossa, jotka olivat Mikkelin, Pohjois-Karjalan ja Kuopion läänien pääkaupungit.
Itä-Suomen lääni oli jaettu 3 maakuntaan:
Itä-Suomen lääni jakautui vuonna 2009 54 kuntaan.Läänin asukasluvultaan suurimmat kunnat olivat lakkautusvuonna 2009:
Läänin lakkauttamisen jälkeiset muutokset
Itä-Suomen läänin vaakuna luotiin yhdistämällä Karjalan ja Savon historiallisten maakuntien vaakunat. Kilven päällä oli herttuakunnan kruunu johdettuna Karjalan vaakunasta.
Ihmissuhde
Ihmissuhde tarkoittaa jonkin tyyppistä yhteyttä kahden tai useamman ihmisen välillä. Ihmissuhteiden onnistumiseen tarvitaan empatiaa. Ihmissuhteiden synty ja ylläpito edellyttää vuorovaikutusta ja kommunikaatiota (ei välttämättä sanallista) yksilöiden välillä.
Ihmissuhteet voidaan jakaa muun muassa: 
Ihmissuhteet voivat toisaalta olla yhtä aikaisesti useampia ja toisaalta ne saattavat olla vaikeasti luokiteltavissa mihinkään selkeään kategoriaan.
Ihmissuhteita voivat olla esimerkiksi:
Huom. Sukupuolisuhde tarkoittaa arkikielessä yleensä seksisuhdetta, eli puhtaasti seksiin perustuvaa ihmissuhdetta.
Tasavallan presidentti
Tasavallan presidentti tarkoittaa seuraavia:
Maaherra
Maaherra () oli Suomessa (vuoteen 2009 saakka) ja on Ruotsissa läänin ylin johtaja ja valtionhallinnon edustaja. Nimitystä käytetään myös käännöksenä muiden maiden maakuntatason johtajista, kuten prefekteistä.
Suomen maaherrat nimitti valtioneuvoston suosituksesta tasavallan presidentti.
Maaherran tehtävät olivat:
1900-luvun alkupuolella maaherra oli lääninsä johtaja, joka oli erityisesti vastuussa järjestyksestä ja lain ylläpitämisestä. Maaherrat johtivat erityisesti poliisitoimintaa ja vastasivat mm. puolustusvoimille toimitettavista luontaissuorituksista sekä painotuotteiden laillisuuden valvonnasta. 1960-luvulta alkaen maaherran tehtävät vähenivät vähän kerrallaan osana yhteiskunnan muutosta. Maaherra-virkanimike poistui vuoden 2009 lopussa Suomen läänien lakkautumisen yhteydessä lukuun ottamatta Ahvenanmaan valtionvirastoa, jonka ylimpänä johtajana toimii nimellisesti maaherra.
Vuodesta 1837 vuoteen 1918 maaherrat tunnettiin kuvernööreinä.
Ruotsissa maaherran tehtävät ovat samankaltaiset kuin Suomessa oli.
SWAT
SWAT-ryhmä (lyhenne sanoista "Special Weapons and Tactics", suomeksi "erikoisaseet ja -taktiikat") on yleisnimitys Yhdysvaltain poliisin erikoisosastoille, joita käytetään muun muassa piiritys- ja panttivankitilanteissa.
Ensimmäinen SWAT-ryhmä perustettiin vuonna 1968 Delanossa, Kaliforniassa maatyöläisten mellakoiden taltuttamiseen.
SWAT-ryhmät ovat paikallispoliisin erikoisyksikköjä. Liittovaltion poliisilla (FBI) on oma koko maassa toimiva terrorisminvastainen erikoisyksikkö, FBI HRT.
Suomessa vastaava poliisin erikoisyksikkö on Karhu-ryhmä.
SWAT-ryhmän varustuksiin kuuluu erilaisiin tilanteisiin tarkoitettuja aseita. Niitä ovat muun muassa rynnäkkökiväärit, konepistoolit, haulikot ja karbiinit. Ryhmän tarkka-ampujat on varustettu tarkkuuskivääreillä, lisäksi SWAT-ryhmä käyttää tarvittaessa kyynelkaasua ja sokaisukranaatteja.
Ryhmällä on käytössä myös muita erikoisvälineitä, joihin kuuluvat esimerkiksi kovat suojaliivit, erikoisvalmisteiset varsikengät, tiirikointi/ovenmurtovälineet, panssaroidut kulkuneuvot ja lämpö- ja pimeänäkölaitteet sekä erikoispeilit, joilla he voivat katsoa vaikkapa oven alitse.
SWAT käyttää erilaisia panssaroituja ajoneuvoja. Ajoneuvokantaan kuuluvat mm. ARV-ajoneuvot ("Armored Rescue Vehicle", panssaroitu pelastusajoneuvo), panssaroidut rekat, bussit sekä helikopterit. Lisäksi SWAT saattaa käyttää myös ulkomuodoltaan normaaleja ajoneuvoja. SWAT on joissakin tapauksissa käyttänyt myös paikalla olleita satunnaisia ajoneuvoja; North Hollywoodin pankkiryöstön yhteydessä vuonna 1997 SWAT otti käyttöönsä pankin oman rahankuljetusauton hakeakseen loukkaantuneita poliiseja tulen alta.
Kiinan Pekingissä toimiva SWAT-tiimi käyttää lisäksi erikoisvarusteltuja Hummer-katumaastureita.
SWAT-ryhmien toimintaa on nähty usein erilaisissa toimintaelokuvissa ja televisiosarjoissa. Aiheesta on tehty myös pelejä, joista tunnetuimpia ovat Sierran "SWAT"-pelisarja. Yksi tunnetuimmista SWATin elokuva-esiintymisistä tapahtui vuonna 2003 julkaistussa Clark Johnsonin elokuvassa "S.W.A.T.". SWAT-joukot ovat myös mukana "Mirror’s Edge" -pelin päävastustajina.
Suomen sosiaalifoorumi
Suomen sosiaalifoorumi on kansainvälisten esikuvien mukaan järjestettävä vuotuinen tapahtuma, joka on järjestetty vuodesta 2002. Mukana on lähes sata järjestöä. Sen motto on “Toisenlainen maailma on mahdollinen.” Liike on syntynyt reaktiona uusliberaaliin talouspolitiikkaan. Pohdinnan aiheena on vaihtoehtoinen globalisaatio, joka ei tapahdu suuryritysten ehdoilla vaan jossa keskeisiä ovat solidaarisuus, ihmisoikeudet ja demokratia.
Tapahtuman järjestäjien joukossa on punavihreitä järjestöjä, ammattiyhdistysaktiiveja, kirkon ja kulttuurialan väkeä ja muita yhteiskunnallisesti aktiivisia tahoja.
Richard von Mises
Richard von Mises (19. huhtikuuta 1883, Lemberg – 14. heinäkuuta 1953 Boston, Yhdysvallat) oli itävaltalaissyntyinen matemaatikko ja fyysikko.
von Mises syntyi Lembergissä, joka on nykyisin Ukrainan Lviv. Hänen isänsä oli rautatiellä töissä teknisenä asiantuntijana. Hänen vanhemmasta veljestään Ludwig von Misesistä tuli kuuluisa taloustieteilijä. Richard von Mises kiinnostui matematiikasta tekniikan kautta opiskellessaan Wienin teknillisessä korkeakoulussa matematiikkaa, fysiikkaa ja tekniikkaa.
von Mises tutki etenkin numeerista matematiikkaa ja kehitti soveltavan matematiikan opetusta. Hän oli soveltavan matematiikan professori Strasburgissa ja Berliinissä, missä hänen laitoksensa panosti todennäköisyyslaskentaan, differentiyhtälöiden numeeriseen ratkaisuun ja aerodynamiikkaan.
Natsien noustua valtaan von Mises pakeni ensin Turkkiin ja Ataturkin kuoltua Yhdysvaltoihin.
Dynamiitti
Dynamiitti (kreikk. "dynamis", voima, väkivalta) on räjähde, joka alun perin valmistettiin pääasiassa nitroglyserolista ja piimaasta,
suhteessa kolme osaa nitroglyserolia ja yksi osa piimaata. Kaikille dynamiittituotteille yhteinen ainesosa on räjähdysöljy, joka sisältää nitroglyserolia ja nitroglykolia. Nitroglyseroli räjähtää helposti itsestään esimerkiksi kolhusta tai iskusta, mutta piimaahan imeytettynä se on vakaampi ja helpompi kuljettaa. Dynamiitin vanhetessa nitroglyseriiniä voi vuotaa ulos, mikä saattaa aiheuttaa turvallisuusriskin. Dynamiitin vedenkestävyys on hyvä, koska nitroglyseroli ja -glykoli liukenevat heikosti veteen.
Räjähdysöljyn lisäksi dynamiitit sisältävät nitroselluloosia, ammoniumnitraatteja, natriumnitraattia, nitroyhdisteitä, puujauhoa ja väriaineita. Putkipanosdynamiiteissa yhtenä pääaineena on piimaa. Dynamiitteihin voidaan myös lisätä muita aineita räjähdyslämpötilan (alumiini), -nopeuden (pentriitti) tai muiden ominaisuuksien muuttamiseksi.
Dynamiitin kehitti ruotsalainen Alfred Nobel vuonna 1866 Venäjän öljykenttien tarpeisiin. Patentin dynamiitti sai 14. joulukuuta 1866. Nobel hankki dynamiitin avulla suuren omaisuuden, jonka hän testamenttasi jaettavaksi Nobel-palkintoina. Dynamiitti on joskus väitetty kehitetyn sen vuoksi, ettei kukaan uskaltaisi aloittaa sotaa niin voimakkaan räjähteen pelossa, mikä kuitenkin lienee Alfred Nobelin pasifistisista aatteista johdettua yksinkertaistamista.
Dynamiittia on käytetty jo yli sata vuotta. Sitä käytetään edelleenkin yleisesti louhintaräjähteenä suuren kaasuntuotantonsa ja suhteellisen halvan hintansa vuoksi. Kaupunkilouhinnassa se on usein pohjapanoksena aniitille, joka vielä halvemman hintansa vuoksi on usein pääasiallinen räjähdysaine.
Kibbutz
Kibbutz (monikossa "kibbutzim", suomeksi käytetään myös kirjoitusasua kibbutsi) on israelilainen kollektiivitila, joka perustuu vapaaehtoiseen toimintaan. Yleensä se on pienen kylän kokoinen kommuuni. Kibbutsit perustuvat juutalaisten siirtolaisten tarpeeseen viljellä maata yhdessä turvaamalla toisensa kylittäin.
Länsirannalla kibbutzi on edelleen tukikohtamainen puolustuskeskus, jolla on radioyhteydet avun hankkimiseksi, vesisäiliö ja puomi tiesulkua varten.
Ideologisesti kibbutzeja on perusteltu sekä sosialismilla, nimenomaan maan yhteisomistuksella, että sionismilla. Juutalaisvaltion maatalouden alkuvaiheessa yhteistyötä tarvittiin runsaasti myös maanparannukseen sekä uusien viljelyalueiden käyttöönottoon.
Kibbutseissa kaikki oli yhteistä alkuvuosikymmeninä. Tilan tuotto käytettiin yhteisön hyväksi eikä työntekijöille yleensä maksettu palkkaa eikä eläkettä. Vastineeksi työstään kibbutsin jäsenet saivat majoituksen, ruoan ja vaatteet ilmaiseksi. Kibbutsin jäsenet asuivat makuusaleissa ja söivät kouluruokalan kaltaisissa yhteisissä tiloissa.
Jopa lastenkasvatus oli kibbutseissa aiemmin kollektiivista: kaikki lapset kasvatettiin lastenkodeissa, vanhemmat eivät asuneet edes samoissa taloissa lastensa kanssa. Perheinstituutiota ei ollut. Tästä kollektiivisesta kasvatuksesta on kirjoittanut amerikkalainen psykoanalyytikko Bruno Bettelheim kirjassaan "The Children of the Dream". Nyttemmin useimmissa kibbutseissa on luovuttu kollektiivisesta lastenkasvatuksesta sen aiheuttamien lastenpsykiatristen ongelmien vuoksi.
Nykyisin äidit saavat usean kuukauden äitiysloman ja rintaruokintaa suositaan. Lapset ovat yhteisessä päivähoidossa puolen vuoden iästä lähtien äitien siirtyessä takaisin työelämään. Suurin osa kibbutzeista on luopunut lasten yhteisestä nukkumisesta 1990-luvun alusta lähtien.
Muutenkin kibbutseissa on demokraattisin päätöksin luovuttu sosialismista aste asteelta ja lisätty yksityistä omistusta sekä alettu maksaa palkkoja markkinatalouden kysynnän ja tarjonnan lain mukaan, siis esimerkiksi korkeampia palkkoja ammattitaitoisille työntekijöille.
IrfanView
IrfanView on bosniahertsegovinalaisen Irfan Skiljanin luoma maksuton kuvankatseluohjelma. Ohjelma on nopea ja pienikokoinen, ja se tunnistaa kymmeniä erilaisia tiedostomuotoja. Vaikka ohjelma on ensisijaisesti tarkoitettu kuvankatseluohjelmaksi, löytyy siitä useita kuvanmuokkaukseen tarvittavia ominaisuuksia.
IrfanView toimii kaikissa Windows-ympäristöissä, ja siitä on saatavilla 32- ja 64-bittiset versiot. Ohjelma on käännetty yli 25 eri kielelle.
Ohjelmassa on seuraavia ominaisuuksia:
Chicagon koulukunta
Chicagon koulukunta voi tarkoittaa seuraavia:
Jenny von Westphalen
Jenny von Westphalen (12. helmikuuta 1814, Salzwedel – 2. joulukuuta 1881, Lontoo), myöhemmin Jenny Marx, tunnetaan saksalaisen filosofin ja yhteiskuntatieteilijän Karl Marxin vaimona. Hän syntyi aristokraattiseen sukuun, mutta meni naimisiin Marxin kanssa, joka kuului vastaavasti alempaan porvaristoon. Avioliitosta syntyi seitsemän lasta: Jenny, Laura, Edgar, Heinrich, Franziska, Eleanor ja yksi, joka kuoli ennen nimen antamista. Vain Jenny, Laura ja Eleanor selviytyivät teini-ikäisiksi asti. Jenny kuoli syöpään juuri ennen isäänsä. Eleanor Marx teki itsemurhan 1898 – alun perin tarkoituksena oli tehdä kaksoisitsemurha "sulhasen" Edward Awelingin kanssa, mutta tämä jätti oman myrkkynsä juomatta. Laura ja hänen miehensä Paul Lafargue tekivät itsemurhan pari vuotta ennen Venäjän vallankumousta.
Valtiososialismi
Valtiososialismi on sosialismin muoto, jossa tuotantovälineet (eli yritykset, koneet, maaomaisuus jne.) ovat valtion omistuksessa. Käytännössä tämä on usein tarkoittanut sitä, että valtionyhtiöillä on monopoli kaikilla tuotannonaloilla.
Valtiososialismin vastakohta sosialismin puitteissa on anarkososialismi. Yleensä kuitenkin valtiososialismia pidetään lähinnä kapitalismin vaihtoehtona, koska suurin osa 1900-luvun ei-kapitalistisista yhteiskunnista oli nimenomaan valtiososialistisia. Neuvostoliittoa on pidetty malliesimerkkinä valtiososialistisesta yhteiskunnasta.
Valtiososialistista yhteiskuntaa kutsutaan myös valtiokapitalismiksi. Valtionmonopolien katsotaan mm. itävaltalaisen taloustieteen mukaan riistävän työläisiä kapitalistien tavoin. Yleensä kapitalismilla kuitenkin tarkoitetaan tuotantovälineiden yksityisomistukseen perustuvaa talousjärjestelmää. Valtiokapitalismin käsitettä käyttävät lähinnä trotskilaiset.