hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Rajalammi (Janakkala)
Rajalammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Venon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lampi sijaitsee metsäalueen reunalla maatilan pellonreunassa. Sen pinta-ala on 4,5 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Rannat ovat pääasiassa ojitettua suota, mutta pohjoisrannat ovat entistä peltomaata. Lampi on autio, mutta sen lähellä on maatila.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Viereisestä suosta on johdettu kaikki ojat lampeen ja sen laskuoja on luontainen puro, joka lähtee lammen kaakkoisrannasta kaakkoonpäin ja se yhtyy 2,5 kilometrin päässä Mallasjokeen. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,9 metriä mpy.
Etu-Veno
Etu-Veno on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Venon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi on syntynyt Ellanharjun pohjoispuolella olevaan painanteeseen ja se muodostaa nykyään kaksi erillistä järviallasta. Läntinen järviallas, joka kantaa kartoissa järven nimeä, on pinta-alaltaan 9,5 ha suuri ja sen pituus 650 metriä pitkä ja leveys on 300 metriä. Itäinen allas, jolla ei kartoissa ole nimeä, on pinta-alaltaan 5,4 ha suuri ja sen pituus 390 metriä pitkä ja leveys on 200 metriä. Rantaviivan pituus on länsialtaalla 1,7 ja itäaltaalla 1,1 kilometriä. Niiden rannat ovat harjurinteitä lukuun ottamatta soistunutta metsämaata. Järven länsialtaassa on yksi saari.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven länsipään suo on ojitettu ja sen kuivatusojat laskevat järveen. Pohjoisesta laskee järveen lyhyt metsä- ja pelto-oja. Järvialtaiden vedenpinnan korkeudet ovat molemmat 139,6 metriä mpy. Altaat on yhdistetty toisiinsa leveällä ojalla, joka kulkee järviä erottavalla Katkelma nimisellä kannaksella. Järven laskuoja lähtee järven itäisestä altaasta kohti itää ja se yhtyy Lapinjokeen Perinkään kylässä. Lapinjoki laskee etelässä Luhdanjoen nimisenä Mommilanjärveen, josta vedet jatkavat Ansionjärvestä Puujokeen ja sitten Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 367 vuorokautta.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli ”Iso Wenonjärvi”. Silloin järvi oli venytetyn ”S”-kirjaimen muotoinen eli se käsitti alueet, jotka kuuluvat nykyään läntiseen- ja itäiseen järvialtaisiin. Tämän vuoksi voidaan otaksua, että järven vedenpintaa on laskettu. Keski-Venon nimi oli ”Wähä Wenonjärvi”.
Vuoden 1964 peruskartassa Katkelmassa oli vielä viljeltävä peltotilkku. Järvien pohjoisrannat olivat tuolloin autiot, mutta vuoden 1979 kartassa siellä oli jo yksi mökki.
Kakarilammi (Janakkala, Saloinen)
Kakarilammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Saloisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lampi sijaitsee Kakarilamminsuolla ja on siten suolampi. Sen pinta-ala on 0,9 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. Lammelle ei johda teitä ja se on autio.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,2 metriä mpy. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Majolammi
Majolammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Kirkonkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lampi sijaitsee Oitin ja kirkonkylän välissä. Sen pinta-ala on 1,6 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat soistunutta suota. Lampea kiertää metsäautotie, mutta lampi itse on autio.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hausjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Ympäristön ojietulta metsämaalta tulee viisi kuivatusojaa lampeen. Lammen vedenpinnan korkeus on 122 metriä mpy. Lammella ei kartan mukaan ole laskuojaa, mutta korkeuskäyrien perusteella veden suotuvat lounaaseenpäin, missä ne valuvat Naurisojaan vietäviksi. Naurisoja yhtyy kuivatetun Hausjärven laskujokeen Hausjokeen, joka vuorostaan yhtyy Puujokeen Puujaan kylässä.
Vuoden 1964 peruskartassa lammelle oli piirretty laskuoja, joka vastaa nykykarttojen Naurisojaa. Metsäautotiet on rakennetti vuoden 1988 kartan julkaisemisen jälkeen.
Piirilammi
Piirilammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Pikkukylän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lampi sijaitsee Salpausselän Someronvuorelta Kirkonkylälle kulkevan syöttöharjun lounaispuolella. Vieressä kohoaa 60 metrin korkeuteen Piirivuori, joka on harjujakson eräs erillinen harjanne. Lammen pinta-ala on 1,8 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Harjulla, lammen yläpuolella, kulkee seututie 290. Tien varressa on kyllä asutusta, mutta rinteen alapuolella lampi on autio.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Helijoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen läpi virtaa Myllysenoja, jolla on laajahko valuma-alue. Oja jatkaa matkaansa Helijokena, joka yhtyy Puujokeen Ryttylän edustalla. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,8 metriä mpy.
Merrasjärvi (Kärkölä)
Merrasjärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä ja Hollolassa Saapaskylän lähellä sijaitseva laskettu järvi.
Järvi on jäänne kuivatetusta järvestä, jonka rantaviiva ylitti nykyisten kuntien välisen rajan. Järven pinta-ala on 8,9 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta rantakosteikkoa. Suon laitaan tulee tie, mutta järvi on autio. Pohjoista suon osaa kutsutaan Merrasjärvensuoksi ja eteläistä osaa Merrasojankorveksi. Peltomaat ympäröivät suota joka puolelta.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen alaosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Muutamat pelto-ojat jatkuvat suolla ulottuen joko lähes järvenrantaan tai järveä kiertävään keräilyojaan asti. Järven vedenpinnan korkeus on 82,8 metriä mpy. Sen vedet laskevat pois itäreunassa kulkevaa reunaojaa myöten. Sen jatkeena on etelään virtaava Merrasoja, joka yhtyy Teuronjokeen. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Merrasjärvi oli piirretty pitkänä pikkujärvenä, johon laski pari suo-ojaa. Järven luoteispuolella sijaitsi usean talon kylä ”Saapas”.
Vuoden 1964 peruskartassa oli Merrasoja piirretty leveäksi johto-ojaksi. Järven rantoja reunusti luhta-alue, johon maanomistusrajat päättyivät. Alue on todennäköisesti järvenlaskun vesijättömaan reuna-alue, joka paalutettiin aina yhteisen hankkeen rajaksi.
Likolampi (Kärkölä)
Likolampi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Sopukan kylän lähellä ja Kärkölän kirkosta 1,5 kilometriä etelään sijaitseva lampi.
Lampi sijaitsee Hiidenmäen itäpuolella rinteen alla peltoalueen reunalla. Sen pinta-ala on 1,7 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelpuolella sijaitsee kaksi maatilaa ja niiden vapaa-ajan asunnot on rakennettu lammen etelärantaan. Pohjoisrannalla on kartassa laavun paikka.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen alaosan alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen ei laske tulo-ojia, mutta viereinen 40 metriä korkea mäki antaa lammelle pohjavettä. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,5 metriä mpy. Pohjoisrannasta lähtevä laskuoja yhtyy koillisesta tuleviin pelto-ojiin, jotka laskevat kahden lammikon kautta Lähdeojaa myöten Teuronjokeen Myllykylän eteläpuolella. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on piirretty nimettämänä Hevonojan kylään, mutta laskuojan varrella olevia lampia ei silloisessa kartassa näkynyt.
Vuoden 1964 peruskartassa lampi oli autio. pellot ulottuivat myös lammen pohjois ja luoteispuolelle. Koillisesta tuleva pelto-oja näkyi vielä vuoden 1988 kartassa. Vuonna 1979 kartassa itärannassa näkyimökki, mutta uusimpia mökkejä ei näy viel 1988 kartassa.
Iinijärvi
Iinijärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Mylykylän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,2 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. Järven vedenpinnan korkeus on yli 130 metriä mpy.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu.
Anttilanjärvi (Hollola)
Anttilanjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Töykkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,2 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja rannat ovat metsämaata. Lammen rannoilla sijaitsee neljä vapa-ajan asuntoa ja lähistöllä on kiinteää asutusta. Hämeenkoskelta tulee tie lammen rannan ohitse.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,7 metriä mpy. Sen etelärantaan laskee oja Valtinsuolta ja lammen laskuoja on kaivettu pohjoisesta eteenpäin Pitkäsuon pohjoispäähän. Vedet ohjautuvat kohti Kylmäoja, joka yhtyy Teuronjokeen. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Suklammi
Suklammi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lampi sijaitsee Hämeenkosken pohjoispuolella kohoavan Kukonharjun etelärinteessä. Lammen pinta-ala on 1,3 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja se on avosuota, jota reunustaa kangasmetsä. Vaikka lampea kiertää polut, on se autio.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,7 metriä mpy.
Valkjärvi (Hollola)
Valkjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman reunalla sijaitseva järvi.
Järvi jää taajaman ja korkeiden Ilolanharjun ja Kukonharjun väliin. Järven pinta-ala on 74 ha ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja rannat ovat joko jyrkkiä mäenrinteitä tai taajama-aluetta. Rannalla sijaitsee yleinen uimaranta.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,3 metriä mpy. Siihen laskee Kukonharjun takaa metsäoja ja sen laskuoja lähtee järven kaakkoisrannasta ja se yhtyy Teuronjokeen yhteisellä Kellolanlähteen laskuojalta tulevan ojan kanssa. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Valkiajärvi” ja siihen laski metsäoja koillisesta. Tulo-ojan varret oli raivattu niityiksi. Järven lähellä sijaitsi neljä torppaa ja Ilolon pieni talo ja lounaisrannan ohitti postitie. Järven rannalle perustettiin 1890 hautausmaa. Järven pohjalla makaa kaksi yksipuista ruuhta, joiden pituus on 3,5 metriä. Ruuhien vieressä sijaitsee liisteistä rakennetun metrin levyisen katiskan jäänteet.
Ahvenainen (Hollola)
Ahvenainen , tai yhdessä Pikku-Ahvenaisen kanssa Ahvenaiset , on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman lähellä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee Ahvenaistenharjun suppamuodostumien keskellä noin 1,3 kilometriä länteen Hämeenkosken kirkolta ja se on itsekin suppamuosotuma. Sen pinta-ala on 7,4 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Viereinen Pikku-Ahvenainen on samaa muosotumaa. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Hämeenkosken taajamasta.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy. Järvellä ei ole laskuojaa, mutta se on yhdistetty Pikku-Ahvenaiseen kaivetulla ojalla, joka tasoittaa niiden vedenpinnat.
Pikku-Ahvenainen (Hollola)
Pikku-Ahvenainen on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman lähellä sijaitseva lampi.
Lampi kuuluu Ahvenaistenharjun suppamuodostelmiin yhdessä sen viereisen Ahvenaisen kanssa. Lammen pinta-ala on 1,1 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy.
Iso-Lano
Iso-Lano on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 19,8 ha ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata tai taajama-aluetta. Järvellä on yksi laajentuma, mutta muuten se on 150 metriä leveä. Itäpuolelta Ilolanharju työntyy järveen kiinni. Eteläosan kapeikossa, joka erottaa pääaltaasta erilleen Pikku-Lanon, sijaitsee kolme saarta. Järven länsirannalla on vain vapaa-ajan asutusta, mutta itärannalla ulottuvat taajaman asuinalueet rantaan asti. Yhdystie 3171 kulkee paikoin rantaa viistäen.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,8 metriä mpy. Pääjärvestä alkaa kahden järven ketju, josta ylimmäinen Leppälammi laskee alimmalineen Iso-Lanoon Viianportaan kautta. Järvien vedenpinnan korkeusero on vain 10 senttimetriä. Iso-Lanon kanssa samaan järvialtaaseen voidaan lukea alempana oleva laajentuma Pikku-Lano. Se kapenee Teuronjoeksi ennen Hämeenkosken vanhainkotia. Alueen vedet virtaavat Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli ”Puolimatkajärvi”. Sen eteläpäässä sijaitsi kaksi vesimyllyä, joita varten on saatettu padota joen luusua. Kartassa on järvi piirretty leveämä luusuaan asti. Myllyjen kohdalla joen ylitti postitie.
Vuoden 1979 peruskartassa Pikku-Lanon etelään työntyvä lahti on nykyistä pitempi. Se on patoamalla lyhennetty ennen vuoden 1988 kartan julkaisua.
Leppälammi (Hollola)
Leppälammi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman pohjoispuolella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 38 ha ja se on 900 metriä pitkä ja 900 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Itärannoilla aukeaa järvelle peltoaukealta näkymät.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järveen laskee kaksi pelto-ojaa Etolan peltoaukealta. Järven vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy, mikä on sama korkeus kuin yläpuolella sijaitsevalla Pääjärvellä. Pääjärvi laskee Leppälammiin 500 metristä Kotajokea myöten, joka haarautuu alajuoksulla. Vedet jatkavat eteenpäin Viianportaan kautta Iso-Lanoon, josta Teuronjoki saa alkuunsa. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Työjärvi (Hollola)
Työjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Ojastenmäen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Lampi sijaitsee ojitetun Laavionsuon koillisreunalla valtatien 12 eteläpuolella. Sen pinta-ala on 2,1 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat kokonaan suota. Lampi on autio.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,2 metriä mpy. Monet suon johto-ojista on johdettu lampeen. Sen laskuoja lähtee kohti koillista ja se alittaa valtatien 12 ennen kuin se putoaa harjun reunaa alas pelloille. Se laskee Pääjärven etelärantaan. Saman laskuojan puoliväliin yhtyy etelästä Kalliolammin oja.
Kahtlammi
Kahtlammi eli Kahilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Hampaanmaan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lampi sijaitsee Reväsvuoren vieressä jyrkän harjun eteläpuolella. Harjun mäki kohoaa 35 metrin korkeuteen. Sen pinta-ala on 2,9 ha ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Saaria on yksi ja länsirannassa sijaitsee laaja avosuon tai kosteikon alue. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja lammen pohjoisrannat ovat metsää ja etelärannat peltomaata. Etelärannassa sijaitsee maatila ja vapaa-ajan asunto. Niille johtaa tiet Lammilta.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,7 metriä mpy. Sen länsipään lahdenpohjukkaan laskee yksi lyhyt pelto-oja ja sen laskuoja lähtee vastarannalta ja laskee kilometrin päässä Pääjärveen.
Lammelle on ilmestynyt saari vuoden 1965 peruskartan julkaisun jälkeen.
Oriharonjärvi
Oriharonjärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Oriharon kylässä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee 5,5 kilometriä Kärkölän taajamasta länteen. Järven pitkä lounaisranta on paikoin jyrkkää, mutta vastaranta on matalaa metsämaata tai peltomaata. Sen pinta-ala on 47 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä. Järven lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa, leirikeskus ja sen rannoille on rakennettu lähes 50 vapaa-ajan asuntoa.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pällinkäistenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,6 metriä mpy. Siihen laskee kaksi pelto-ojaa ja sen laskuoja Pällinkäistenoja lähtee järven kaakkoispäästä. Se yhtyy Teuronjokeen 2,3 kilometrin päässä. Laskuojan luusuassa on pato, jolla säännöstellään järven vedenkorkeutta.
Vuoden 1964 peruskartassa etelärannassa sijaitsi tanssilava. Leirikeskus ilmestyi rannalle vuoden 1979 peruskartan jälkeen.
Särkijärvi (Hollola)
Särkijärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Saapaskylän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee ojitetulla suolla Hausjärven rajan tuntumassa. Sen pinta-ala on 3,9 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja lampi on autio.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pällinkäistenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,3 metriä mpy. Siihen on johdettu suolle kaivetut ojat ja sen laskuoja lähtee aluksi koilliseen, mutta se kääntyy Oriharonjärven pohjoispuolella etelään laskien siihen.
Routasydän
Routasydän on suomalaisen metal-yhtye Sentencedin kappale, joka tehtiin tilaustyönä jääkiekkojoukkue Oulun Kärppien kannatuslauluksi. Se ilmestyi singlenä 14. lokakuuta 2003.
Kappale aiheutti pian ilmestymisensä jälkeen kohun, koska sen kertosäkeessä lauletaan ”veri ja kunnia”, joka saksaksi ("Blut und Ehre") on myös natsi-Saksan Hitler Jugend -järjestön käyttämä tunnuslause. Sanoitusta paheksui muun muassa Oulun rovastikunnan tuomiorovasti. Syntyneen keskustelun seurauksena Kärpät päätti nopeasti luopua kappaleen soittamisesta seuran otteluissa. Laulun sanoittaneen Sami Lopakan mukaan tekstillä ei ollut natsiyhteyksiä, vaan hänen sanoitustaan oli tulkittu kuin ”piru Raamattua”.
Heiligerlee-luokka
Heiligerlee-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston kolmen vuonna 1868 vesillelasketun aluksen muodostama monitoriluokka.
Alusten pituus oli 57 metriä ja niiden leveys oli 13,46 ja syväys 3,05 metriä paitsi "Tijgerillä" 2,79 metriä. Lairdin valmistamien alusten uppouma oli 1 520 tonnia ja Napierin 1&nbsp427 tonnia. Niiden miehistöksi tarvittiin 117 miestä.
Propulsiojärjestelmä oli suunniteltu tuottamaan 630-680 ihp:tä, mikä mahdollistaisi 8,25-9 solmun maksiminopeuden. Lairdin valmistamien alusten varastoihin sopi 131 tonnia hiiltä ja Napierin 80 tonnia. Suojana oli kyljissä 5,5 tuuman valurautapanssari ja torneissa 11-8 tuuman panssarointi.
Alusten aseistuksena oli aluksi kaksi Armstrongin valmistamaa yhdeksän tuuman rihlattua tykkiä. Lopulta aseistus oli yksi yksitoista tuumainen 22 pituuskaliiperin, kaksi yhden naulan ja kaksi yhden naulan revolveritykkiä.
Bloedhond-luokka
Bloedhond-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston kahden vuonna 1869 vesillelasketun aluksen muodostama monitoriluokka.
"Hr. Ms. Bloedhondin" pituus oli 55,70 metriä ja sen leveys oli 14,15 ja syväys 3,15 metriä. Sen uppouma oli 1 656 tonnia. Sisaralus "Hr. Ms. Cerberus" oli hieman pienempi. Kummankin aluksen miehistöksi tarvittiin 117 miestä.
"Bloedhondin" propulsiojärjestelmä oli suunniteltu tuottamaan 680 ihp:tä, mikä mahdollisti 7,7 solmun maksiminopeuden. "Cerberuksen" järjestelmä tuotti 534 ihp:tä mahdollistaen tasan seitsemän solmun maksiminopeuden. "Bloedhondin" varastoihin sopi 128 tonnia hiiltä ja "Cerberuksen" 98 tonnia. Suojana oli kyljissä 5,5 tuuman valurautapanssari ja torneissa 11-8 tuuman panssarointi.
Alusten aseistuksena oli aluksi kaksi Armstrongin valmistamaa yhdeksän tuuman rihlattua tykkiä. Lopulta aseistus oli yksi yksitoista tuumainen 22 pituuskaliiperin, kaksi yhden naulan ja kaksi yhden naulan revolveritykkiä.
Adder-luokka
Adder-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston kuuden vuonsina 1870-1876 vesillelasketun aluksen muodostama monitoriluokka.
Luokan alusten pituus oli 58,60-59,56 metriä ja niiden leveys oli 13,41 ja syväys 2,97 metriä. Niiden uppouma oli 1 555 tonnia paitsi "Hr. Ms. Luipaardin" 1 585 tonnia. Alusten miehistöksi tarvittiin 117 miestä.
Propulsiojärjestelmä oli suunniteltu tuottamaan 560-740 ihp:tä, mikä mahdollisti seitsemästä kahdeksaan solmun maksiminopeuden. Niiden varastoihin sopi 93 tonnia hiiltä. Suojana oli kyljissä 5,5 tuuman valurautapanssari ja torneissa 11-8 tuuman panssarointi.
Alusten aseistuksena oli aluksi kaksi Armstrongin valmistamaa yhdeksän tuuman rihlattua tykkiä paitsi "Luipaardilla", jolle asennettiin yksi yhdentoista tuuman 22 pituuskaliiperin tykki. Lopulta kaikkien lukuun ottamatta varhain tuhoutunutta "Hr. Ms. Adderia" aseistus oli yksi yksitoista tuumainen 22 pituuskaliiperin, kaksi yhden naulan ja kaksi yhden naulan revolveritykkiä.
Amen 1
Amen 1 on Mikko Joensuun esikoisalbumi sekä kolmiosaisen "Amen"-albumisarjan ensimmäinen osa. Se julkaistiin 29. huhtikuuta 2016 levymerkillä Svart Records. Joensuu on ollut albumia tehdessään uskossa, mikä on osa albumin tematiikkaa. Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 14.
Huhtikuussa 2017 Joensuulle myönnettiin albumista sekä sen seuraajasta Teosto-palkinto.
Albumi sai erinomaisen vastaanoton. "Helsingin Sanomien" Mervi Vuorela antoi albumille täydet viisi tähteä, ja sanoo Joensuun erottuvan muista uskottavan, hengellisen populaarimusiikin tekijänä. Hän piti albumia jylhyydestään huolimatta kauniina ja riisuttuna levynä. Rumban Jean Ramsay ylisti albumia ja piti sitä suurimpana perinnemusiikkia mitä maassa on tehty. Hän kehui erityisesti levyn alkupuolen orkestraatioita sekä Joensuun lahjakkuuden korostumista perusasioissa, ja sanoi hänen henkilöhistoriansa kuuluvan kappaleiden lävitse. Soundin Pekka Laine antoi albumille neljä tähteä viidestä. Hän piti Joensuuta kiinnostavampana musiikillisten kokonaisuuksien sekä tulkintojen tekijänä kuin lauluntekijänä, ja piti riisuttuja kappaleita sekä suoraa ilmaisua jopa uhkarohkeana vetona.
Kaikki kappaleet kirjoittanut Mikko Joensuu.
Kurinranta
Kurinranta on Ikaalisten 2. kaupunginosa. Se rajoittuu pohjoisessa Kyrösjärveen, idässä Kiviniemeen, etelässä Vanhaan Tampereentiehen ja lännessä Vanhakauppalaan. Kurinrannan rakennuksiin kuuluu mm. Ikaalisten virastotalo, poliisiasema sekä terveyskeskus.
Läykkälä
Läykkälä on Ikaalisten 7. kaupunginosa sekä kylä.
Hakumäki (Ikaalinen)
Hakumäki on Ikaalisten 6. kaupunginosa. Alueella sijaitsee mm. Ikaalisten vesitorni ja Eteläinen hautausmaa.
Hakala (Ikaalinen)
Hakala on Ikaalisten 5. kaupunginosa.
Marko Junkkari
Marko Junkkari (s. 1969) on Helsingin Sanomien pääkirjoitustoimittaja. Hän toimi vuoteen 2015 lehden politiikan ja talouden toimituksen esimiehenä. Junkkari aloitti Helsingin Sanomissa 1997.
Amen 2
Amen 2 on Mikko Joensuun toinen studioalbumi sekä kolmiosaisen "Amen"-albumisarjan toinen osa. Se julkaistiin 11. marraskuuta 2016 levymerkillä Svart Records. Albumi käsittelee uskosta luopumista ja musiikillista sekä sanoituksellista vapautumista. Albumi on edeltäjäänsä suurempi ja musiikillisesti elektronisempi. Joensuu itse on luonnehtinut albumia poplevyksi.
Huhtikuussa 2017 Joensuulle myönnettiin albumista sekä sen edeltäjästä Teosto-palkinto.
Albumi sai erinomaisen vastaanoton. Helsingin Sanomien Ilkka Mattila antoi albumille neljä tähteä viidestä, eikä pitänyt albumia vaikeasta teemastaan huolimatta raskaana. Infernon Mikko Malm luonnehti teosta koskettavaksi, ”täydeksi napakympiksi”. Savon Sanomien Arttu Seppänen antoi albumille neljä tähteä viidestä. Hän sanoi albumin olevan edeltäjäänsä vahvempi kokonaisuus, joka yhdistelee onnistuneesti countrya, folkmusiikkia, gospelia ja indie rockia. Soundin Antti Granlund antoi albumille täydet viisi tähteä, ja sanoi albumisarjaa suomalaisessa musiikissa verrattomana kokonaisuutena, ja piti useita genrejä yhdistelevää ja meluisaa albumia pohjimmiltaan tarttuvana ja melodisena poplevynä.
Amen 3
Amen 3 on Mikko Joensuun kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 2. kesäkuuta 2017 levymerkillä Svart Records. Se on artistin "Amen"-trilogian kolmas ja viimeinen osa.
Rockmusiikkilehti Soundin toimittajat valitsivat albumin vuoden 2017 toiseksi parhaaksi kotimaiseksi albumiksi.
Land of Darkness
Land of Darkness on Mikko Joensuun single, joka julkaistiin 7. maaliskuuta 2014 levymerkillä Fullsteam Records. Siitä painettiin rajoitettu 300:n kappaleen 12” vinyylipainos.
Joensuu on kertonut kappaleiden syntyneen nopeasti, mutta lojuneen valmiina kaksi vuotta ennen julkaisua.
Laurie Lee
Laurie Lee (26. kesäkuuta 1914 Stroud, Gloucestershire –13. toukokuuta 1997 Slad, Gloucestershire) oli englantilainen runoilija ja kirjailija, jonka tunnetuimpia teoksia ovat lapsuusmuistoihin perustuva "Siideriä Rosien kanssa" (Cider with Rosie, 1959, suom. Markku Lahtela 1978) ja nuoruusmuistoihin perustuva "Niin minä lähdin maailmalle keskikesän aamuna" (As I Walked Out One Midsummer Morning, 1969, suom. Kersti Juva 1982).
Leen tunnetuimmasta teoksesta "Cider with Rosie" on tehty kolme televisioelokuvaa, jotka on ensiesitetty vuosina 1971, 1998 ja 2015.
Mirabella Eclano
Mirabella Eclano on kunta Avellinon maakunnassa Italiassa. Se sijaitsee 46 kilometrin päässä maakunnan pääkaupungista Avellinosta ja 30 kilometrin päässä Beneventosta. Roomalainen Aeclanumin kaupunki sijaitsi kunnan läheisyydessä.
Sarkkilanjärvi
Sarkkilanjärvi tarkoittaa seuraavia:
Maurizio Malvestiti
Maurizio Malvestiti (s. 25. elokuuta 1953 Marne) on italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Bergamon hiippakuntaan Clemente Gaddi 11. kesäkuuta 1977. Hänet nimitettiin Lodin hiippakunnan johtoon 26. elokuuta 2014. Piispaksi konsekroinnin suoritti 11. lokakuuta Leonardo Sandri, jota avustivat Francesco Beschi ja Giuseppe Merisi. Malvestiti asetettiin virkaansa 26. lokakuuta.
Laskukynnys
Laskukynnys on hydrologiassa järven rannan, tai vastaavasti valuma-alueen vedenjakajan, matalin kohta. Järvissä on yleensä vain yksi laskukynnys, sillä vesi juoksee järvestä pois aina sen matalimmasta kohdasta, mikä samalla määrittää järven vedenpinnan korkeuden. Järven laskukynnyksessä sijaitsee ojan tai joen luusua. On harvinaista, että järvellä on kaksi tai useampia laskukynnyksiä ja silloin järveä kutsutaan bifurkaatiojärveksi.
Järven laskukynnyksen yli virtaa vesi, jonka eroosio siirtää pois maa-ainesta syventäen laskukynnyksen pohjaa. Kuvattu tapahtuma on nopea uusilla järvillä, jolloin vesi vie aluksi helposti irtoavat maalajit mennessään ja tämä vaihe kestää tavallisesti vain vuosia. Sitä mukaa, kun eroosio syventää laskukynnyksen pohjaa, laskee myös järven vedenpinta. Seuraava eroosion vaihe kestää satoja tai tuhansia vuosia, jonka vuoksi järven vedenpinta alenee myös hitaasti. Silloin vastustuskykyisimmät rakenteet, kuten suuret kivenlohkareet tai halkeileva kallio murtuu pala palalta. Vasta ehjä peruskallio on laskukynnyksenä pitkään kestävä pohja.
Järven laskukynnys voi vaihtua toiseen. Suomessa tunnetaan monia tapauksia, jossa suuren järven alueella tapahtuva epätasainen maankohoaminen kallistaa järven allasta. Siinä kohtaa järven rannasta, missä maa kohoaa hitaimmin, vedenpinta nousee nopeimmin ja vesi kiipeää, yleensä vuosisatojen aikana hitaasti, ylemmäksi. Kun vesi on kohonnut järven valuma-alueen vedenjakajalle, murtaa se itsensä siitä läpi ja virtaavien vesien eroosio voi kuluttaa vedenjakajalle uoman. Yleensä järven aikaisempi lasku-uoma kuivuu tapahtuman aikana ja uusi laskukynnys määrittää järvelle uuden vedenpinnan korkeuden. Uuteen laskukynnykseen voi kehittyä järven uusi laskujoki. Uusi laskukynnys voi syntyä myös kevättulvan tai ihmisen kaivaustoiminnan seurauksena.
Järven vedenpinnan korkeutta voi säädellä patoamalla luusuassa olevaa laskukynnystä tai kaivamalla laskukynnystä matalamman. Viimeksi mainitulla tavalla toimitaan järvenlaskussa, kun halutaan laskea järven vedenpintaa alemmaksi. Säännösteltävän järven luusuassa on patolaite, jolla voidaan hallitusti nostaa tai laskea vedenpintaa.
Deus Ex (pelisarja)
Deus Ex on Eidos Interactiven julkaisema, nykyisin Square Enixin julkaisema videopelisarja.
Pelisarja on tunnettu muun muassa kyberpunk-aiheestaan.
Oskari Koivula
Johan Oskar Koivula oli suomalainen metsätyönjohtaja, joka vuoden 1918 sisällissodan aikana toimi Hyvinkään punakaartin päällikkönä. 19.–21. huhtikuuta käydyn Hyvinkään taistelun aikana hän johti paikkakunnan puolustusta yhdessä Viialasta saapuneen Topias Harjun kanssa.
Hyvinkään punakaarti järjestäytyi sisällissodan käynnistyessä 27. tammikuuta 1918, jolloin Koivula valittiin sen päälliköksi. Avustajakseen hän sai Lopelta kotoisin olleen työmiehen August Pihlajiston (1882–1918). Helmi–maaliskuun aikana Koivula osallistui pataljoonapäällikkönä taisteluihin Satakunnan ja Hämeen rintamilla muun muassa Lavialla. Hyvinkäälle palattuaan hän ryhtyi 18. huhtikuuta organisoimaan paikkakunnan puolustusta Helsingin muutamaa päivää aikaisemmin vallanneita saksalaisia vastaan. Koivula tiedusteli Viipuriin paenneelta punakaartin esikunnalta, ryhdytäänkö Hyvinkäätä puolustamaan vai peräännytääkö paikkakunnalta. Antautuminen ei hänen mukaansa tullut kyseeseen. Esikunnan vastausta ei tunneta, mutta Koivula johti Harjun kanssa punaisten joukkoja kolme päivää kestäneen puolustustaistelun aikana. Koivulan toiminnasta taistelussa ei myöskään ole tarkkaa tietoa, mutta hän johti mahdollisesti asemanseutua puolustaneita punaisia Harjun vastatessa Hevosmäestä.
Taistelujen jälkeen punaiset perääntyivät Riihimäen kautta kohti Lahtea. Osa hyvinkääläisistä, kuten Lauri Kara, onnistui pakenemaan Neuvosto-Venäjälle, mutta Koivulan kohtalo on epäselvä. Pidetään mahdollisena, että hän kuoli Lahdessa huhti-toukokuun aikana. Koivulan nimi kuitenkin löytyy pääesikunnan tiedusteluosaston 29. toukokuuta 1918 julkaisemasta etsittävien punakaartilaisten listasta.
Oskari Koivulan mukaan on nimetty Hyvinkään Nummenkärjen kaupunginosassa kulkeva "Koivulankatu".
Millennium 2.2
Millennium 2.2 on vuonna julkaistu strategia/resurssienhallintapeli. Peli on julkaistu myös nimellä "Millennium: Return to Earth" ja se on edeltäjä Deuteros-pelille.
Pelin on kehittänyt Software Studios ja julkaissut Electric Dreams Amigalle, Atari ST:lle ja DOS:lle.
Peli on saanut 84% "CU Commodore User Amiga-64" -lehden arvostelussa.
Peli on saanut 90% "Zzap" -lehden arvostelussa.
Bolognan metropolikaupunki
Bolognan metropolikaupunki () on yksi Italian metropolikaupungeista. Bolognan maakunta muutettiin 1.1.2015 alkaen metropolikaupungiksi.
Metropolikaupungin pääkaupunki on Bologna. Maakunta sijaitsee Emilia-Romagnan alueella Italian pohjoisosissa ja se koostuu 55 kunnasta.
Bolognan maakunnan pinta-ala on 3 702 neliökilometriä. Asukkaita siellä on miljoona.
K-luokka (sluuppi)
K-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston suunnittelema viiden aluksen muodostama tykkiveneluokka. Luokan aluksista valmistui kolme, jotka kaikki Saksa valtasi keskeneräisinä Alankomaat vallatessaan. Kahden tilaus peruutettiin ennen töiden aloittamista.
Kolme ensimmäistä alusta tilattiin osana vuoden 1938 laivastosuunnitelmaa korvaamaan vanhentuneet Gruno-luokan tykkiveneet. Alusten suoja ja raskas ilmatorjunta-aseistus olisivat tehneet niistä hyvin satamien ja rannikon puolustukseen sopivia. Lisäksi ne olisivat soveltuneet saattueiden suojaamiseen ja sukellusveneidentorjuntaan.
Vuoden 1939 hankintasuunnitelma sisälsi neljä uutta alusta, joista ainoastaan K4 ja K5 tilattiin. Saksan aloittaessa hyökkäyksensä länteen 10. toukokuuta 1940 kolme ensimmäistä olivat vielä keskeneräisinä telakoilla. Saksalaiset saivat alukset vahingoittumina haltuunsa. Alankomaiden laivastoesikunta peruutti K4 ja K5 tilaukset.
Saksan laivasto tilasi kolmen keskeneräisen aluksen valmistamisen. Niihin lisättiin miinakiskot ja alkuperäiset ilma- ja merimaaliammuntaan sopivat 120 millimetrin pääaseet korvattiin vain merimaaliammuntaan sopivilla No.8 -tykeillä. 40 millimetrin tykit korvattiin Saksan laivaston standardi 37 millimetrin tykein ja konekiväärit kahdellatoista 20 millimetrin tykillä. Sodan aikana alukset olivat Norjassa ja Saksan kotivesillä. Sotatoimien päättyessä ainoastaan K3 liitettiin kunnostettuna Alankomaiden laivastoon.
Teikangas
Teikangas on Ikaalisten 13. kaupunginosa. Kaupunginosa on pääosin teollisuusaluetta.
Lodin roomalaiskatolinen hiippakunta
Lodin katolinen hiippakunta kattaa italialaisen Lodin maakunnan. Siihen kuuluu 123 seurakuntaa, joissa oli vuoden 2012 alussa yhteensä jäsentä. Hiippakunnan piispa on Maurizio Malvestiti.
Treoniinisyntaasi
Treoniinisyntaasi on lyaaseihin kuuluva entsyymi. Entsyymi katalysoi fosfohomoseriinin ja veden välistä reaktiota, ja tuotteena reaktiossa muodostuu treoniinia ja fosfaatti-ioneja. Entsyymiä esiintyy arkeissa, bakteereissa, kasveissa ja sienissä mutta ei eläimissä, ja se osallistuu treoniinin ja isoleusiinin biosynteesiin. Treoniinisyntaasin EC-numero on EC 4.2.3.1.
Treoniinisyntaasi on rakenteeltaan kahdesta samanlaisesta alayksiköstä koostuva dimeeri. Kasvien treoniinisyntaasi on molekyylimassaltaan tyypillisesti noin 110 kDa. Treoniinisyntaasi vaatii toimiakseen koentsyymikseen pyridoksaalifosfaatin. Tämän lisäksi kasveilla on sienistä ja bakteereista poikkeava säätelymekanismi. S-adenosyylimetioniini toimii entsyymin allosteerisena aktivoijana. Fosfohomoseriini on myös metioniinin synteesissä tarvittavan entsyymin kystationiinisyntaasin substraatti ja nämä kaksi entsyymiä kilpailevat siitä. S-adenosyylimetioniinia muodostuu metioniinista, kun sitä on runsaasti. Metioniinin tarpeen ollessa vähäinen S-adenosyylimetioniini aktivoi treoniinisyntaasia ja sitä kautta suuntaa fosfohomoseriinin metabolian kohti treoniinin muodostumista.
Treoniinisyntaasin katalysoiman reaktion reaktiomekanismin ensimmäisessä vaiheessa fosfohomoseriini muodostaa imiinin eli Schiffin emäksen koentsyyminä toimivan pyridoksaalifosfaatin kanssa. Seuraavassa vaiheessa tämä imiini toisiintuu ja molekyylistä eliminoituu fosfaatti-ioni. Eliminaation seurauksena muodostuu aminokrotonihapon ja pyridoksaalifosfaatin imiini, joka hydrolysoituu treoniiniksi. Aminokrotonihappo voi myös irrota entsyymistä ja hydrolysoitua ei-entsymaattisesti solulimassa treoniiniksi.
Cesc Gay
Francesc ”Cesc” Gay i Puig (s. 1967 Barcelona) on espanjalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hänen ohjaamansa espanjalais–argentiinalainen draamaelokuva "Paras ystäväni Truman" sai vuonna 2015 viisi Goya-palkintoa.
Gay ohjasi esikoiselokuvansa "Hotel Roomin" (1998) yhdessä argentiinalaisen Daniel Gimelbergin kanssa.
Tuluttaja
Tuluttaja eli tuottajakuluttaja () on käyttäjätuotantoon osallistuva henkilö, joka sekä tuottaa että käyttää tuottamaansa hyödykettä tai palvelua.
Yleisiä käyttäjätuotannon muotoja ovat muun muassa kumppanuusmaatalous ja kotitalouksien harjoittama energian tuotanto.
H-luokka (sukellusvene, Britannia)
H-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa palvellut sukellusveneluokka, johon kuului 42 kolmessa erässä (alaluokassa) valmistettua alusta.
Pirkko-Liisa Kyöstilä
Pirkko-Liisa Kyöstilä on suomalainen diplomaatti. Hän on suurlähettiläs ja Suomen yhteystoimiston päällikkö suurlähettiläänä Ramallahissa 1. syyskuuta 2014 lähtien. Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1987.
Kyöstilä on työskennellyt ennen Ramallahia kotimaassa ulkoministeriön kehityspoliittisella osastolla kansalaisjärjestöyksikön päällikkönä vuodesta 2011. Sitä ennen hän oli johtava virkamies Suomen suurlähetystössä Nepalissa Kathmandussa. Hän on työskennellyt aiemminkin kehitysyhteistyön ja kehityspolitiikan parissa ulkoministeriössä ja Suomen ulkomaanedustustoissa Dar es Salaamissa, Roomassa ja Pariisissa OECD-edustustossa.
Kyöstilä
Kyöstilä voi tarkoittaa:
Riitta Resch
Riitta Hannele Resch (o.s. Niemi, s. 2. syyskuuta 1954) on suomalainen diplomaatti. Hän on johtava asiantuntija ulkoministeriön humanitaarisen avun ja politiikan yksikössä. Resch on työskennellyt suurlähettiläänä Manilassa 2004–2008. Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1982.
Resch on työskennellyt 2008–2012 suurlähettiläänä Kyproksella Nikosiassa. ja ollut Suomen YK-valtuuskunnan johtaja. Resch on palvellut myös Pariisin ja New Delhin suurlähetystöissä sekä Geneven edustustossa ja YK-edustustossa New Yorkissa. Kotimaassa ulkoministeriössä hän on työskennellyt oikeudellisella, kauppapoliittisella ja poliittisella osastolla YK-yksikön päällikkönä ja ennen Manilaan siirtymistä globaaliasiain osastolla yleisten globaaliasiain yksikön päällikkönä.
2. kaupunginosa
2. kaupunginosa tai II kaupunginosa tarkoittaa jonkin kaupungin kaupunginosaa, jolle on kaupunginosia numeroitaessa annettu järjestysnumeroksi "2." eli roomalaisilla numeroilla "II". Joissakin kaupungeissa toisen kaupunginosalle on annettu järjestysnumeron lisäksi myös nimi.
Exercises in Futility
Exercises in Futility on puolalaisen black metal -yhtye Mgłan kolmas studioalbumi. Se julkaistiin
Pantodonta
Pantodonta on sukupuuttoon kuollut nisäkkäiden ryhmä, joka tunnetaan paleoseenilta eoseenille ajoitetuista fossiileista Länsi-Euroopasta, Pohjois-Amerikasta ja itäiestä Aasiasta. Ne ilmestyivät Aasiassa varhaisella paleoseenilla ja katosivat keskisellä eoseenilla jälkeläisiä jättämättä. Kaikki pantodontit, ehkä primitiivisimpiä lajeja lukuun ottamatta, olivat kasvinsyöjiä ja ainakin aikansa suurimpien nisäkkäiden joukossa. Pantodonttien adaptiivinen radiaatio oli monimuotoinen ja johti aina muutaman kilon painoisista puissa eläneistä eläimistä yli puolen tonnin painoisiin laiskiaismaisiin maaeläimiin.
Rob Tyner
Rob Tyner (oikealta nimeltään Robert W. Derminer, 12. joulukuuta 1944 – 18. syyskuuta 1991) oli yhdysvaltalainen rock-muusikko, joka tunnetaan MC5-yhtyeen laulajana. Hänet muistetaan myös huudahduksestaan "”Kick out the jams, motherfuckers!”", joka kuullaan MC5:n samannimisen kappaleen introssa. Hän asui yhtyeen muiden jäsenten tavoin Detroitissa. Tynerin taiteilijanimi oli kunnianosoitus jazz-artisti McCoy Tynerille.
Rob Tyner liittyi MC5-rockyhtyeeseen alun perin basistiksi vuonna 1965, mutta yhtyeen muut jäsenet huomasivat pian hänen sopivan paremmin laulajaksi. MC5:n nopea ja energinen rock on vaikuttanut suuresti myöhempään garage rockiin, punk rockiin ja metallimusiikkiin. Tyner lauloi yhtyeen jokaisella albumilla. Yhtye oli poliittisesti aktiivinen ja asenteeltaan vallankumouksellinen. Kirosanat MC5:n kappaleissa saivat levykaupat kieltäytymään myymään heidän albumejaan, ja levy-yhtiö Elektra Records erotti yhtyeen. Yhtyeen jäseniä pidätettiin useasti törkeiden tai paheksuttavien tekojen ja vallankumouksellisen toiminnan vuoksi.
Levy-yhtiön menettämisen jälkeen MC5:n jäsenten välit huonontuivat. Tyner erosi yhtyeestä vuonna 1972 kesken Euroopan kiertueen. Saman vuoden lopussa MC5 hajosi.
Tyner yritti MC5:n jälkeen soolouraa pariin otteeseen, mutta jäi ilman menestystä. Vuonna 1977 hän esiintyi Eddie & the Hot Rods- yhtyeen kanssa tarkoituksena saada MC5:n uudelleenjulkaistut LP-levyt myymään. Detroitissa hän aloitti aluksi "the New MC5"-nimisen projektin, josta muodostui "Rob Tyner Band". Yhtye keikkaili aikansa ja levytti yhden singlen, joka ei menestynyt kaupallisesti. Myöhemmin Tyner alkoi työskennellä detroitilaisten ja michiganilaisten yhtyeiden kanssa manageroimalla ja promotoimalla niitä.
Tyner pysyi kauan erossa musiikinteosta, kunnes levytti sooloalbumin "Blood Brothers" vuonna 1990 ja alkoi esiintyä pienille yleisölle. Ennen kuolemaansa Tyner oli sopinut tekevänsä kiertueen Blackfoot-rumpali Jakson Spiresin kanssa, mutta hän kuoli ennen jo sovittuja keikkoja.
Tyner sai sydänkohtauksen pysäköidyssä autossaan 17. syyskuuta 1991 Berkleyssä Michiganissa. Hänet löydettiin kuljettajan penkiltä elottomana ja vietiin Beaumont Hospital -sairaalaan Royal Oakiin, jossa hän kuoli seuraavana päivänä 46-vuotiaana. Tyner jätti jälkeensä vaimon ja neljä lasta. Hänet haudattiin MC5 -T-paita yllään. Tynerin perheen auttamiseksi MC5 järjesti vuonna 1992 paluukonsertin, jossa yhtye esiintyi neljän elossa olevan jäsenensä voimin.
Kuuden päivän luomistyö
Kuuden päivän luomistyö eli Heksaemeron (, ”Yhdeksän saarnaa [luomisen] kuudesta päivästä”) on Basileios Suuren saarnojen kokoelma, joka käsittelee Ensimmäisen Mooseksen kirjan luomiskertomusta kirjaimellisen tulkinnan kautta.
Basileios Suuri eli ja kirjoitti 300-luvulla. Hän toimi Kesarean piispana ja kirjoitti useita teologisia teoksia sekä saarnoja. Noin vuonna 370 pitämissään saarnoissa, joista myöhemmin on koottu teos "Kuuden päivän luomistyö", hän halusi esittää kirjaimellisen tulkinnan Raamatun Vanhan testamentin aloittavasta luomiskertomuksesta, siinä missä monet häntä edeltäneet varhaiskristilliset teologit olivat suosineet allegorista eli vertauskuvallista lukutapaa. Saarnat on pidetty pääsiäistä edeltäneenä paastonaikana ja ainakin osa niistä on ilmeisesti pidetty Basileiokselle tyypilliseen tyyliin "ex tempore".
Basileioksen lähestymistapa liittyi tuon ajan kiistoihin harhaopeista, mikä oli syynä myös ajan suurten kirkolliskokousten järjestämiseen. Vaikka allegorista lukutapaa olivat suosineet myös monet apostolisen kirkon teologit, se oli erityisen suosittu gnostilaisten ja muiden harhaoppisiksi tuomittujen parissa. Tämä johtui siitä, että gnostilaisen käsityksen mukaan luotu aineellinen maailma oli paha, ja näin sen luojaksi täytyi olettaa erillinen korkeimmasta, hyvästä Jumalasta erotettu paha demiurgi. Tämä ei sopinut yhteen Vanhan testamentin luomiskertomuksen kanssa, ja siksi gnostilaiset tulkitsivat luomiskertomuksen vertauskuvallisesti tai jopa esittivät siitä kokonaan omia versioitaan, kuten esimerkiksi "Johanneksen salaisessa kirjassa" esiintyvä luomismyytti. Basileios halusi teoksellaan osoittaa, että luomiskertomuksen kirjaimellinen lukutapa on täysin mahdollinen. Samalla hän halusi muistuttaa, että luotu maailma on hyvä ja hyvän Jumalan tekoa.
"Kuuden päivän luomistyö" oli varsinkin varhaisen kirkon aikana Basileioksen arvostetuin teos. Sillä oli suuri vaikutus erityisesti lännen kirkossa. Ambrosius kirjoitti samannimisen teoksen "Heksaemeron" Basileioksen teoksen jäljitelmänä. Basileioksen ohella kirjaimellisen tulkinnan luomiskertomuksesta esitti muun muassa Augustinus teoksissaan "De Genesi in litteram" sekä "De Genesi adversus Manichaeos". Eustathius Afer käänsi Basileioksen teoksen latinaksi noin vuonna 440. Dionysius Exiguus teki toisen käännöksen 500-luvulla.
Basileioksen teos koostuu yhdeksästä saarnasta, joissa hän käy läpi luomiskertomuksen kuusi päivää. Hän tulkitsee kertomusta sillä periaatteella, että Raamattu tarkoittaa jokaisessa kohdassa juuri sitä, mitä se sanookin. Samalla Basileios käsittelee kaikkeutta, luontoa, kasveja ja eläimiä oman aikansa tieteen valossa, ja osoittaa oppineisuutensa monin tavoin. Samalla Basileios arvostelee antiikin kreikkalaisia tieteilijöitä ja filosofeja siitä, että nämä ovat kyllä tutkineet monin tavoin kaikkeuden yksityiskohtia, mutta eivät silti ole nähneet kaiken olevan Jumalan luoma.
Pitopuheita
Pitopuheita (; ) on Plutarkhoksen "Moralia"-kokoelmaan (kirja VIII, 49) kuuluva teos, joka pitää nimensä mukaisesti sisällään erilaisia pidoissa käytyjä keskusteluja.
Plutarkoksen teos on kokoelma sekalaisia pidoissa käytyjä filosofisia keskusteluja tieteellisistä, kirjallisista ja pitoja itseään koskevista aiheista. Plutarkhoksen itsensä mukaan se on koottu todellisista keskusteluista useamman vuosikymmenen varrelta. Keskustelut kuvataan kysymy–vastaus-muodossa, toisin sanoen Plutarkhos esittää ensin jonkun kysymyksen, jota keskustelu koski, ja kuvaa sen jälkeen aiheesta käydyn keskustelun vastauksineen. Tällaisena teos edustaa yhtä aikaa kolmea aikansa kirjallisuudenlajia: pidot-lajityypin kirjallisuutta, ongelmia ja vastauksia kokoavaa kirjallisuutta ("problēmata") sekä muistikirjamaisia ("hypomnēmata") sekalaisten asioiden kokoelmia. "Pitopuheissa" kuvattujen todellisten keskustelujen lisäksi "Moraliaan" kuuluu myös Plutarkhoksen kirjoittama kuvitteellinen pitokeskustelu "Seitsemän viisaan pidot".
Teos koostuu yhdeksästä kirjasta. Alussa Plutarkhos osoittaa teoksensa Sosius Seneciolle, ja asemoi sen kuuluvaksi Platonin, Ksenofonin, Aristoteleen, Epikuroksen ja monien muiden filosofien kirjoittamien pitokeskusteluja sisältävien teosten joukkoon. Teoksen ensimmäinen kysymys koskee sitä, onko pidoissa sopivaa keskustella oppineesti ja filosofoida, ja jos on, niin missä rajoissa (I.1.). Tämän jälkeen kysymyksiä on monenlaisia sekalaisista aiheista. Filosofialtaan teos voidaan nähdä platonilaisena aristoteelisilla vaikutteilla, kun taas sen tietoteoriassa on skeptisiä vivahteita.
Eräitä teoksessa esitettyjä kysymyksiä ovat:Teoksesta on suomennettu muutama eläimiä käsittelevä osa kokoelmassa "Eläinten älykkyydestä ja muita kirjoituksia". Suomennetut osat ovat IV kirjan puheenaiheet 4–5 (Tarjoaako meri maata herkullisemmat lisukkeet? Pidättäytyvätkö juutalaiset sianlihasta kunnioituksen vai inhon takia?) sekä VIII kirjan puheenaiheet 7–8 (Pythagoralaisista tunnussäännöistä, jotka kehottavat torjumaan pääskyset talosta ja pöyhimään vuodevaatteet heti nousemisen jälkeen. Miksi pythagoralaiset välttävät sielullisista olennoista etenkin kalan syömistä?). Samaan kokoelmaan sisältyvät myös Plutarkhoksen teokset "Eläinten älykkyydestä" ja "Gryllos".
Samsung Galaxy Core Plus
Samsung Galaxy Core Plus on eteläkorealaisen Samsung Electronicsin lokakuussa 2013 julkaisema älypuhelin.
Främling (albumi)
Främling on ruotsalaisen poplaulaja Carola Häggkvistin esikoisalbumi vuodelta 1983. Sen tuotti Lasse Holm. Albumia myytiin yli miljoona kappaletta ja se on Ruotsin kautta aikain myydyin musiikkialbumi. "Främling" sisältää Lasse Holmin sävellysten ohella ruotsinkielisiä versioita maailmanlaajuisesti menestyneistä musiikkikappaleista kuten "Gloria" ja "Mickey"."Främling" julkaistiin alun perin vinyylinä ja C-kasettina, kuten useimmat pop-albumit 1980-luvun alkupuoliskolla. Digitaalinen CD-levy ilmestyi 1992 ja kokoelma-albumi "Främling 25 år" vuonna 2008. Kokoelmalla on mukana myös Carolan 1985 julkaistu studioalbumi "Happy Days" sekä useita bonusraitoja kuten "Främling" useana eri kieliversiona ja muita medley-raitoja. Kokoelmalle on sisällytetty myös "Fångad av en stormvind", jolla Ruotsin yleisradioyhtiö voitti Eurovision laulukilpailun 1991. Niin ikään juhlakokoelmalla on Dan Hillin menestyssävellys "Sometimes When We Touch", jonka Carola esitti ensimmäisen kerran jo neljätoistavuotiaana vuonna 1981.
Climbing Up on the Way Down
Climbing Up on the Way Down on hardcore punk -yhtye Hero Dishonestin EP-levy, joka julkaistiin kesäkuussa 2003. Albumi julkaistiin usean eri levy-yhtiön toimesta Suomen lisäksi myös Tšekissä ja Iso-Britanniassa.
Lammaszinen Sauli Hirvonen piti EP:tä kokonaisuudessaan ”hyvänä äkäilynä”, vaikkei pitänyt sitä muuten mitenkään mullistavana tuotoksena.
Hyppää ruutuun
Hyppää ruutuun on hardcore punk -yhtye Kohu-63:n EP-levy, joka julkaistiin 7” vinyylinä vuonna 1989.