Saksan energiapolitiikka
Saksan energiapolitiikka on 1990-luvulta asti suosinut uusiutuvaa energiaa. Saksa lisäsi vuosina 1999-2002 energiaveroa ja vähensi työn verotusta. Sen ansiosta syntyi 250 000 uutta työpaikkaa vuoteen 2003 mennessä ja maan ilmastopäästöt laskivat.
Germanwatchin mukaan vuonna 2008 Saksan osuus maailman hiilidioksidipäästöistä oli 2,9 % (6. sija), % energiankulutuksesta 3,0 % ja väestöstä 1,3 %.
IEA:n mukaan vuonna 2007 Saksa oli "6. suurin öljyntuojamaa": 106 Mt (5 %), 3. maakaasuntuojamaa (79 mrd. kuutiota =10 %), "5. kivihiilen tuojamaa" (46Mt =6 %). Saksalla on "7. sija öljyjalosteiden tuonnissa" (118 Mt (3,1 % maailman tuonnista) vuonna 2007.
Bundesverband Erneuerbare Energie mukaan vuonna 2020 sähköstä voidaan tuottaa Saksassa 47 % uusiutuvalla energialla (278 TWh). Asiantuntijoiden mukaan verkkovarmuus kyetään varmistamaan. Arviossa vuoden 2020 sähkötarve vastaa 2003 kulutusta. Ennusteen mukaan lisäkaasun tuonti Saksaan ei ole tarpeen. Päinvastoin vuoteen 2020 mennessä kaasunkulutus vähenee -12 %, ruskohiilen –37 %, kivihiilen -21 % ja ydinvoiman -97 % vuoteen 2007 verrattuna. Uusia fossiilisen energian laitoksia ei tarvita sähköntuotantoon. Ennusteen mukaan uusiutuvan energian työpaikat lisääntyvät 250 000:stä vähintään 500 000 vuoteen 2020 mennessä. Hiilidioksidipäästöjen vähenemisestä saadaan 6,3 Mrd. € säästöt. Energiatuonnin supistuminen säästää 22,6 Mrd. € vuodessa.
Saksa sääti syöttötariffin tuulivoimalle vuonna 1991. Vuonna 2000 säädetty uusiutuvan energian laki "Erneuerbare-Energien-Gesetz" (EEG) takasi uusiutuvan energian sähköverkkoyhteydet. Tuottaja saa vakiokorvauksen sähköstään vaihdellen energialajeittain. Tuulivoiman tariffi oli 1. tammikuuta 2008 alkaen 5,07 senttiä 20 vuoden ajan ja merituulivoiman 8,92 (alkutariffi)-6,07 senttiä 20 vuoden ajan. Rakennusmääräyksissä tuulivoimalla on etusija rajoituksin. Eri alueilta muodostuvat kustannukset tasataan saksalaisten verkkoyhtiöiden kesken. Saksassa laki kattaa vesi-, tuuli-, aurinko-, biomassa- ja geotermisen energian ja kaatopaikka- ja vedenpuhditamokaasun. Lakia on täydennetty 2004 ja 2008.
Energiansäästölaki velvoittaa 30 % energiansäästöön uusissa rakennuksissa ja laajemmissa korjauksissa aiempaan verrattuna vuodesta 2009. Ilmastopoliittinen päätös 18. kesäkuuta 2008.
EU-komissio syytti saksalaista E.ON:ia määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä vuonna 2008. Yhtiötä uhkasi useiden miljardien eurojen suuruiset rangaistukset, kun komissio suunnitteli kartellioikeudenkäyntiä helmikuussa 2008. E.ON ilmoitti 28. helmikuuta 2008 olevansa valmis luopumaan sähköverkon pääosasta Saksassa. Siten se oli taipumassa EU-komission vaatimukseen, jonka mukaan sähköntuottajat eivät saa omistaa jakeluverkkoja. Komissio haluaa näin lisätä kilpailua ja rajoittaa sähkön hinnan nousua. RWE ja EnBW eivät ole ilmoittaneet sähköverkkonsa myynnistä, mutta Vattenfall ilmoitti harkitsevansa sitä.
Saksassa yksi RWE:n ja yksi Vattenfallin ydinvoimala otetaan pois verkosta vuosina 2009-2010. Saksan oikeus ei antanut niille jatkoaikaa hakemuksesta. Saksa päätti luopua ydinvoimasta asteittain vuonna 2002 vuoteen 2032 mennessä.
Saksassa Siemens on ainoa ydinvoimayritys. Ydinvoima vastaa 3 % sen liikevaihdosta.
Saksan ympäristöministeri Sigmar Gabriel vaati 3/2006 EU:lta selvää uusiutuvan energian tavoitetta. Gabriel muistutti, että EU:n 25 jäsenmaasta 17 ei tuota atomienergiaa tai on päättänyt luopua siitä. Gabriel vaati EU:n ydinenergiavarojen suuntaamista uusiutuviin energiamuotoihin.