Inkojen sisällissota
Inkojen sisällissota oli Huascarin ja Atahuallpan välinen sota inkavaltakunnan herruudesta 1529–1532. Huascar julistautui kuninkaaksi. 
Mutta Atahuallpa havitteli myös Sapa Incan titteliä. Tämä johti vuosia kestävään uuvuttavaan sisällissotaan, jonka Atahuallpa voitti. Pian sisällissodan jälkeen Francisco Pizarro saapui valloittamaan inkavaltakuntaa.
Ehkä Pizarron miehet, jotka kävivät Tumbesissa, levittivät isorokon Etelä-Amerikkaan 1520-luvulla. Inkahallitsija Huayna Capac kuoli 1527 mahdollisesti isorokkoon. Samoin kävi hänen vanhimmalle pojalleenkin. Nyt olikin epäselvää, kuka olisi seuraava inkahallitsija. Huaynalla oli kaksi poikaa eri vaimoista.
Atahuallpan äiti oli erään valloitetun pohjoisen alueen entistä kuninkaallista sukua. Huascar taas oli puhdasta kuninkaallista verta ja piti siksi Atahuallpaa kelvottomana hallitsijaksi. Eri tahot ovat väittäneet joko Huascaria tai Atahuallpaa perinteiden mukaan lailliseksi hallitsijaksi. Todellisuudessa mitään perimysjärjestelmää ei ollut, vaan poliittisesti voimakkain poika voitti.
Cuscon papisto tuki Huascaria. Atahuallpa lähetti Huascarille lahjoja ja ilmaisi halunsa hallita valtakuntaa yhdessä Huascarin kanssa. Huascar kuitenkin syytti Atahuallpaa kapinalliseksi. Huascar tapatti joitain Atahuallpan lähettiläitä ja lähetti loput takaisin naisten vaatteissa.
Atahuallpa suuttui tästä, ja julisti veljelleen sodan. Atahuallpan kannattajien mielestä Huascaria ei oltu valittu kuninkaaksi perinteisten riittien mukaan.
Atahuallpan haltuun jäi pohjoinen inka-alue ja Quitosta tuli Atahualpan inkapääkaupunki. Huascar oleskeli aluksi Cuscossa. Huascarilla oli suurempi armeija, mutta Atahuallpalla oli taitavampia kenraaleja.
Huascar siirtyi armeijansa kanssa pohjoiseen ja sai cañari-intiaanit liittolaisikseen. Huascarin joukkojen yllätyshyökkäys Tumbebambaan onnistui. Tumbebamba oli Huayana Capacin ja myöhemmin Atahuallpan oleilupaikka.
Cañari-intiaanit olisivat halunneet inkavaltiosta eroon. Huascarin miehet vangitsivat Atahuallpan. Alkoivat voitonjuhlat. Vartijat sallivat naisten nähdä Atahualpan. Eräs nainen kuljetti tälle työkalun, jonka avulla tämä saattoi myöhemmin karata. Päästyään vapaaksi Atahuallpa kokosi joukkonsa vastahyökkäykseen.
Huascar joutui epäsuosioon, kun hän otti verona sukujen omaisuudet.
Atahuallpan joukot voittivat Ambatossa Huascarin joukot ja vangitsivat kenraali Atocin. Sitten Atocia kidutettiin ja lopulta hänet murhattiin. Atahualpan joukot etenivät kohti Cajamarcaa. Atahuallpa kohteli vangittuja Huascarin miehiä yleensä ystävällisesti, mutta niskuroijat hän murhasi joukoittain. Tämä pelotti Huascarin kannattajia antautumasta. Atahuallpan kerrotaan murhanneen canareja, jotka olivat Huascarin liittolaisia. Atahuallpan armeija voitti Bonbonissa ja Jaujassa. Tämän jälkeen seurasi monia taisteluja. Atahuallpan etelässä oleva armeija jaettiin kohteen osaan. Toinen hyökkäsi kohti Huascarin armeijaa edustasta. Toinen osasto kiersi selustaan ja esti Huascarin armeijan paon. Niinpä Huascarin armeija hävisi taistelun, ja Huascar itse vangittiin.
Atahuallpan armeijan kenraali Quizquiz puhdisti Cuscon Huascarin suvusta, virkamiehistä ja kannattajista verisellä massamurhalla. Joidenkin arvioiden mukaan sodassa olisi kuollut 4-5% inkoista.