hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Kallioisjärvi
Kallioisjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Aitoon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,7 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Lintuvuoren ja Pikkuvuoren välisessä painaumassa, joka on kartassa merkitty nimellä Kallioisjärvenkorpi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Suot mäkien rinteillä ovat kuitenkin kapeita.
Karttaan on merkitty 3,6 kilometriä ja 750 metriä leveä metsäpalsta luonnonsuojelualueeksi. Alueella sijaitsevat Kallioisjärvi, Iso-Rummakko ja Keski-Rummakko, jotka kuuluvat Rummakkojärviin. Kallioisjärvestä kuuluu suojelualueeseen vain rannat, mutta Rummakkojärvet kuuluvat siihen kokonaan.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,5 metriä mpy. Järveen on johdatettu kuivatusojia itäiseltä Pitkäsuolta ja pohjoispuolen suolta. Sen laskuoja lähtee järven lounaispäästä ja se putoaa 17 metriä matkallaan Kouvalanjärveen, joka sijaitsee yli kilometrin päässä.
Kuohujärvi
Kuohujärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Aitoon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Kouvalanjärven itäpuolella Karjakallioilla aivan viljellyn alueen reunalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat metsämaata.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,4 metriä mpy. Siihen on johdettu yksi metsäoja ja sen laskuoja lähtee järven länsipäästä. Oja virtaa peltomaiden läpi ja laskee laskettuun Halisevanjärven ennen kuin se jatkaa matkaansa Pälkäneveden Jouttenselän kaakkoispään rantaan.
Jouttijärvi (Pälkäne, Holja)
Jouttijärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Aitoon ja Holjan puolivälissä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata paitsi pohjois- ja eteläpäässä, jossa järvenrantaan ulottuu peltomaata. Järven lähellä on sijainnut neljä maatilaa ja sen rantaan on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Järven pohjoispuolelta sen ohittaa seututie 322.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen Mallasveden ja Pälkäneveden alueella, jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,0 metriä mpy. Siihen on johdettu pari metsäojaa ja sen laskuoja Pitkänsillanoja (tai myös Huovioja) lähtee järven pohjoisosasta. Se laskee ensin Sorvalampeen ja jatkaa sen jälkeen Säynäjärven kylään, jossa se yhtyy toiseen johto-ojaan ja laskee sitten Joutsenpohjanojana Pälkäneveden Jouttenselän Huhtalahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Joutenjärvi”. Tuolloin järven pohjoispuolella kulki nykyistä seututietä edeltänyt maantie. Järvi oli autio, mutta Sorvalammella ja Jouttijärven pohjoispäissä näyttäisi olleen niittyjä. Vuoden 1957 peruskartassa nämä niityt on otettu viljelykäyttöön ja järven eteläpäähän on raivattu kaksi peltoalaa lisää. Järven ympäristössä oli silloin kolme maatilaa, mutta seuraavassa 1979 kartassa niitä voisi olla neljä.
Pikkulammi (Pälkäne)
Pikkulammi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Säynäjärven kylässä sijaitseva lampi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla.
Lammen pinta-ala on 0,8 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee jyrkkärinteisen Nuorisovuoren koillisrinteen juurella heti Vuorilammin alapuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaan on rakennettu vain yksi vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen alapuolella avautuu peltoaukea ja Säynäjärveltä tulee tie, joka kulkee lammen ja rinteen välistä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,7 metriä mpy. Siihen laskee Vuorilammin yli 300 metriä pitkä laskuoja, joka jatkuu lammen jälkeen Koskuenkorvenojana. Kun oja yhtyy Säynäjärvellä Pitkänsillanojaan, jatkaa se länteen Joutsenpohjanojana ja laskee Pälkäneveden Jouttesselän Huhtalahteen.
Vuorilammi (Pälkäne)
Vuorilammi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Säynäjärven ja Sappeen kylien välissä sijaitseva lampi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla.
Lammen pinta-ala on 5,7 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Sappeenvuoren, Nuorisovuoren ja kahden muun kalliomäen muodostamassa painaumassa, jonne on muodostunut myös Jylhänkorven suo. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Lammelle tulee tie Säynäjärven kylältä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,6 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä kuivatusojaa, jotka tulevat Jylhänkorvelta, ja kaksi muuta lyhyttä ojaa. Sen laskuoja virtaa 300 metrin päässä sijaitsevaan Pikkulammiin, josta vedet jatkavat Pälkäneveden Jouttesselän Huhtalahteen.
Urkonjärvi
Urkonjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä ja Kangasalla Välimaan ja Sappeen kylien lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Urkonvuoren juurella peltomaiden ympäröimänä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaan suoja-aluetta. Sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa ja yksi kiinteä asunto. Järven läheltä kulkee yhdystie 3230.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,8 metriä mpy. Siihen laskee kaksi Välimaan suunnalta tulevaa järveä ja sen laskuoja Honkaoja virtaa etelään laskien Sappeenjärveen, joka laskee vuorostaan heti Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Urkojärvi” ja sen rannalla sijaitsi torppa, jonne tuli maantie Tursolan kylästä. Järven laskuojan varret oli raivattu niityiksi ja niiden läheisyydessä sijaitsi kaksi torppaa ja Humalanojan talo. Humalanojan talo on ilmeisesti sijainnut Humalaojan yhtymäkohdassa.
Sammasjärvi
Sammasjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Sappeen kylässä sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla.
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Sammasvuoren pohjoisrinteen juurella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Järven rannat ovat soistuvaa metsämaata ja se on autio. Järven itäpuolelle tulee metsätie. Kangasalan vastainen raja ohittaa järven 100 metrin päästä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,1 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu ojia, mutta sen laskuoja lähtee järven länsipäästä ja se yhtyy Humalistonojaan ja sitten Honkaojaan yli kilomterin päässä. Oja laskee Sappeenjärven läpi Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Sumajärvi”. Se oli tuolloin autio metsäjärvi. Vuoden 1957 peruskartassa ei ollut järvellä laskuojaa, mutta se näkyi jo vuoden 1979 kartassa.
Iso Kiimasjärvi
Iso Kiimasjärvi tai myös Iso Kiimajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla.
Järven pinta-ala on 9,2 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee samassa painaumassa Vähän Kiimajärven kanssa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Ne ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Välimaan kylältä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,6 metriä mpy. Järveen on johdettu viisi tulo-ojaa, joista yksi on Vähä Kiimajärven laskuoja. Järven oma laskuoja laskee Humalojaa myöten Honkaojaan, joka laskee Sappeenjärven läpi Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ei järvellä näkynyt asutusta ja se olikin luonnontilassa. Vaikka järvelle ei ollut piirretty laskuojaa, on sellainen varmasti ollut. Sen nimi Humaloja on sama kuin ojan yhtymäkohdassa ollut maatalon nimi.
Vesi on hapanta, runsashumuksista ja ruskean väristä. Järven vesi on luokiteltu hyväksi.
Vähä Kiimasjärvi
Vähä Kiimasjärvi ,tai myös Vähä Kiimajärvi , on Pirkanmaalla Kangasalla, Kauppilassa, sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla.
Järven pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Välimaan kylältä tulee tie järven pohjoisrannan ohitse.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,8 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu metsäojia ja sen lyhyt laskuoja on johdettu Isoon Kiimasjärveen.
Iso Saarijärvi (Kangasala)
Iso Saarijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa ja Pälkäneellä sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla.
Järven pinta-ala on 17,9 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut Iso Hirvijärvi, Vähä Hirvijärvi, Vasajärvi, Iso Saarijärvi, Iso Kaakkojärvi, Holtanoja ja sedimenttien peittämänä Keljonjärvi . Järven keskellä on salmi, joka on vain 60 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi autio saari, joka on noin 100 metriä pitkä ja yli 30 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu 8 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie Välimaan kylästä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,4 metriä mpy. Järveen on johdettu seitsemän metsäojaa, joista Vasaoja on Vasajärven laskuoja ja lännestä tuleva oja on Leppäjärven laskuoja. Noin 300 metriä pohjoiseen sijaitsee Vähä Saarijärvi, jonka vedenpinnan korkeus on 19 metriä ylempänä, mutta siitä ei lähde kartan mukaan laskuojaa. Järven laskuoja Sulunoja lähtee järven eteläosasta ja se yhtyy 2,5 kilometrin päässä Vähän Arajärven laskuojaan Pikunojaan, joka laskee Isoon Arajärveen. Tämä vesireitti laskee lopulta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Järven pohjois- ja koillispuolella kasvaa vanhaa kolopuumetsää, jossa viihtyvät monet vanhojen metsien lintulajit. Näitä ovat esimerkiksi pikkusieppo, sirittäjä ja pohjantikka. Vähä Saarijärvestä laskevan puron varressa kasvaa lehto, jonka vanhojen koivujen ympärillä leviää sankka saniaiskasvusto. Rantojen jyrkänteiden yhteydessä esiintyy runsaasti kolohaapoja ja muuta lehtomaista kasvillisuutta, jonka lajistoon kuuluu esimerkiksi lehmus, kotkansiipi, haurusloikko, lehtokuusama ja haisukurjenpolvi. Myös Vasajärvestä laskevan Vasaojan nopeasti virtaavan puron kasvisto on poikkeava. Järven veden ravinnetasot ovat hieman koholla, se on runsashumuksinen ja siinä on todettu happitalouden häiriöitä. Järven vesi on luokiteltu tyydyttäväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.
Leppäjärvi (Kangasala)
Leppäjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa sijaitseva metsäjärvi.
Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Leppäjärvenvuoren pohjoispuolella olevassa painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Välimaan kylästä tulee järvelle tie, joka ohittaa sen pohjoispuolelta. Pälkäneen vastainen kuntaraja sijaitsee järvestä yli 200 metriä etelään.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,1 metriä mpy. Järveen ei tule muualta metsäojia ja sen laskuoja lähtee siitä kohti itää ja laskee Isoon Saarijärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Järven vesi on luokiteltu välttäväksi ja järvi soveltuu myös virkistyskäyttöön välttävästi. Sitä vaivaavat veden happitalouden häiriöt, runsashumuksisuus ja kohoava ravinnetaso.
Vähä Saarijärvi (Kangasala)
Vähä Saarijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla.
Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on muodostunut Häilyvuoren juuren länsipuolelle. Vuori kohoaa yli 40 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat suota lukkuottamatta Häilyvuoren rinteitä. Järven rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Välimaan kylältä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,2 metriä mpy. Järveen laskee vain yksi metsäoja, joka tuo Sammakkojärven vesiä. Sen oma laskuoja ei erotu kartassa. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Sammakkojärvi (Kangasala)
Sammakkojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se on muodostunut moreenimäkien väliseen painanteeseen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat suota tai metsämaata. Kalliopaljastumien päälle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie Välimaan kylästä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,4 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu ojia, mutta sen laskuoja laskee Vähään Saarijärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Vasajärvi (Pälkäne)
Vasajärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä ja Kangasalla Kauppilassa sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla.
Järven pinta-ala on 13,5 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut Iso Hirvijärvi, Vähä Hirvijärvi, Vasajärvi, Iso Saarijärvi, Iso Kaakkojärvi, Holtanoja ja sedimenttien peittämänä Keljonjärvi . Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja sen rannat ovat luoteessa metsämaata ja kaakossa suota. Järven luoteispäässä on yksi vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie Sappeesta. Kangasalan vastainen kuntaraja ylittää Vasajärven luoteispään.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,7 metriä mpy. Järveen on johdettu etelästä Vasakorven kuivatusojat ja pohjoisesta Hirvikorven ja Haantaustankorven kuivatusojien vedet. Vähän Hirvijärven laskuoja laskee järven kaakkoispäähän. Vasajärven laskuoja Vasaoja laskee Isoon Saarijärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Vedenlaatua koettelee runsas humuspitoisuus, happamuus ja luontaisesta tasosta kohonnut ravinnetaso. Järven vesi on luokiteltu hyväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön hyvin.
Koiransuoli
Koiransuoli on Pirkanmaalla Kangasalla ja Pälkäneellä sijaitseva lampi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueella.
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee Vasajärven ja Verkkojärven välissä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. Pälkäneen kuntaraja ylittää lammen eteläosan.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,9 metriä mpy. Lampeen on johdettu useita ojia ja niitä pitkän lampi myös laskee Vasajärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Verkkojärvi (Kangasala)
Verkkojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa ja Pälkäneellä sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueella.
Järven pinta-ala on 15,8 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se on kaarevan muotoinen ja sen pohjoisrannassa on alle 100 metriä pitkä soinen niemi. Järvellä on kartan mukaan yksi autio ja nimetön saari, joka on noin 40 metriä pitkä ja muutamia metrejä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoisrannalla sijaitsee laavu, jonne tulee tie Rajalan kämpältä. Kämppä sijaitsee alle neljänsadan metrin päässä järvestä. Kämpälle pääsee Sahalahden kylältä tulevaa tietä pitkin.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,8 metriä mpy. Järven kaakkois- ja länsirantaan on johdettu metsäojia. Pohjoisessa sijaitseva Suojärvi laskee Verkkojärven länsipäähän ja lähes samasta kohtaa lähtee laskuoja Koiransuolen kautta Vasajärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Järven itäosissa sijaitsee maakunnallisesti arvokas rantasuometsä. Järvellä pesii kuikka ja kurki, rantasuolla kasvaa nevaimarretta. Rantametsät ovat vanhaa kuusikkoa, jossa kasvaa esimerkiksi pussikämmekkää, koiranheisiä, mustakonnanmarjaa, maariankämmekkää, tähtitalvikkia ja yövilkkaa. Järven vesi on luokiteltu tyydyttäväksi ja järvi soveltuu myös virkistyskäyttöön tyydyttävästi. Vedenlaatua koettelee runsas humuspitoisuus, happamuus ja veden voimakas todettu happitalouden häiriötila.
Järven rantaan on rakennettu tauko- ja yöpymispaikka, joka liittyy Laipanmaan retkeilyreitistöön. Se sijaitsee järven pohjoisrannassa. Tarjotut palvelut ovat laavu, tulentekopaikka ja vessa.
Suojärvi (Kangasala)
Suojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueella.
Järven pinta-ala on 18,6 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen ranta on mutkittelevan muotoinen ja se on siksi keskeltä vain 100 metriä leveä. Se sijaitsee Verkkojärven pohjoispuolella moreenimäkien muodostamassa tasaisessa painaumassa. Järven itäpäässä on kartan mukaan yksi 30 metriä pitkä nimetön saari. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa suota. Vain järven itäpäähän on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie Rajalan kämpältä. Kämpälle pääsee vuorostaan Sahalahden kylältä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy. Siihen on johdettu yli 20 suo-ojaa, joista eteläiset ojat toimivat samalla laskuojina Verkkojärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Järven vesi on luokiteltu tyydyttäväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi. Vedenlaatua koettelee runsas humuspitoisuus, happamuus, veden happitalouden häiriötila ja luontaisesta tasosta kohonnut ravinnetaso. Veden happamuus on liikaa joillekin kaloille ja erityisesti ravulle.
Ruokojärvi (Pälkäne)
Ruokojärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueella.
Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee moreenikumpujen välisellä tasaisen painauman leskellä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. Järven kaakkoispuolelle tulee Rajalan kämpältä metsäautotie. Kämpälle tulee vuorostaan tie Sahalahden kylältä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135 metriä mpy. Järveen on johdettu kuusi suo-ojaa, joista yksi on ollut järven luontainen laskuoja. Oja laskee lähes 2,5 kilometrin päässä sijaitsevaan Vasajärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Järven rantaan on rakennettu tauko- ja yöpymispaikka, joka liittyy Laipanmaan retkeilyreitistöön. Se sijaitsee järven rantasuon kaakkoispuolella. Tarjotut palvelut ovat laavu, tulentekopaikka, vessa ja opastaulu. Järveen pesiytyi ensimmäisen järvien joukossa majava, jonka tekemät padot ovat tappaneet rantapuistikosta puita.
Vähä Hirvijärvi (Pälkäne)
Vähä Hirvijärvi , tai myös Pieni Hirvijärvi , on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueella.
Järven pinta-ala on 10,7 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut Iso Hirvijärvi, Vähä Hirvijärvi, Vasajärvi, Iso Saarijärvi, Iso Kaakkojärvi, Holtanoja ja sedimenttien peittämänä Keljonjärvi . Järven pohjoisrannasta kohoaa lähes 50 metriä vedenpintaa korkeammalle Tulivuori niminen kalliolakinen kukkula. Sen nimi tulee kokkojen polttamisesta mäen päällä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet pohjoisesta Rajalan kämpältä tai etelästä Haltiasta. Iso Hirvijärven puoleisella kannaksella on sijainnut Hirvijärven kylä, joiden rakennuksia on säilynyt alkuperäisinä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,7 metriä mpy. Järveen tulee Ison Hirvijärven satametrinen laskuoja ja järven oma laskuoja lähtee järven länsipään pohjukasta ja se oja laskee Vasajärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Järven itärannan ohi kulkee Laipanmaan retkeilyreitistön poku, joka käväisee entisen Hirvijärven kylän miljöössä. Sen rakennuskanta on säilytetty hyvässä kunnossa.
Vähä Arajärvi (Pälkäne)
Vähä Arajärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Sappeen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueella.
Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Sappeenvuoren läheisyydessä Ylimmäisenvuoren, Järveinmaan ja Jokelanmäen välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven läheisyydessä on sijainnyt kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Sappeen kylältä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98 metriä mpy. Järven itärantaan tulee Särkijärven laskuoja ja kaakkoisrantaan Syväjärven laskuoja. Järven oma laskuoja Pikunoja lähtee järven luoteispäästä ja laskee 900 metrin päähän Isoon Arajärven Hyyrätinlahteen. Vesireitin vedet jatkavat Ison Arajärven jälkeen Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselkän Hiukonlahteen.
Särkijärven laskuojan puronvarsilehdot ovat suojeltuja Särkijärveltä Vähään Arajärveen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa nimettömän järven luoteispäässä sijaitsi torppa. Torppia oli sulunojan varressa kaksi muutakin ja ojien varret oli raivattu niityiksi. Vuoden 1957 peruskartassa järven koillispuolella sijaitsi maatila, jonka pellot viettivät Säkijärveen. Tämän maatilan peltoa oli raivattu myös Vähän Arajärven rantaan. Myös Pikunojan laakso oli avointa peltomaata. Tämän maatilan peltotilkku sijaitsi Vähän Arajärven länsirannassa.
Särkijärvi (Pälkäne, Sappee)
Särkijärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Sappeen kylän lähellä ja Laipanmaan metsäalueen reunalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,7 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee 15 metriä Vähän Arajärven yläpuolella mäkien välisessä painaumassa. Sen itäpuolella kohoaa yli 40 metrin korkeuteen kalliolakinen Haukkavuori. Sen rinteen jyrkänne laskeutuu suoraan järveen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta luoteessa olevia peltomaita. Järven itärannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie Säynäjärven kylältä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113 metriä mpy. Siihen laskee pohjoisesta Musta-Sorsimosta lähtevä laskuoja. Ojan kautta laskevat myös muiden Sorsimoiden ja Kailojen vedet. Särkijärven laskuoja on yli 200 metriä pitkä ja se laskee Vähään Arajärveen. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa nimettömän järven rantaviiva poikkeaa nykyisestään niin paljon, että syy sen erilaisuudelle voisi johtua esimerkiksi järvenlaskusta. Vanhassa kartassa Musta-Sorsimon laskuojan alajuoksulla sijaitsee alue, jossa on voinut sijaita vanhan kartan lahti. Järven vedenpinta olisi siten voinut olla korkeintaan 1,5 metriä ylempämä kuin nykyään. Asiaan saa varmuuden vain hankkimalla siitä varmoja todisteita.
Vuoden 1957 peruskartassa järven luoteispäässä sijaitsi maatila, jonka pellot viettivät Särkijärveen.
Järven rannan läheisyyteen on rakennettu tauko- ja yöpymispaikka, joka liittyy Laipanmaan retkeilyreitistöön. Se sijaitsee järven länsipäässä. Tarjotut palvelut ovat laavu, tulentekopaikka, vessa ja opastaulu.
Särkijärven laskuojan puronvarsilehto on rauhoitettu luonnonsuojelualueeksi.
Syväjärvi (Pälkäne)
Syväjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Säynäjärven kylän lähellä ja Laipanmaan metsäalueen reunalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 18,4 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee neljän mäen välisessä painaumassa. Itäpuolinen mäki on Toikanmäki, joka kohoaa lähes 50 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Muuta mäet ovat Haukkavuoren Särkikalliot ja etelärannasta kohoavat kaksi kalliolakista ja nimetöntä mäkeä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Säynäjärven kylältä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,2 metriä mpy. Järven on johdettu vain pari metsäojaa. Sen laskuoja lähtee järven länsipäästä. Oja laskee puolen kilometrin päässä Vähään Arajärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Toikanvuori kuului tällaiseen muinaissaareen, jonka ranta alkoi Syväjärveltä ja jatkui Pikku-Kailan ja Kailajärven ohi Isolle Hirvijärvellä. Saari oli kolme kilometriä pitkä ja kaksi leveä, ja siihen kuuluivat Korppivuori, Kylmänkorvenmäki, Vuorenkallio, Haisjärvenmäki, Multivuori ja Toikanvuori. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Syväjärvi oli autio. Vuoden 1957 peruskartassa sen pohjoisrannalla sijaitsi pieni maatila ja pieni peltotilkku. Vuonna 1977 julkaistussa kartassa peltotilkku oli metsitetty.
Masolammi
Masolammi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat suota.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131 metriä mpy. Järveen tule ympäristöstä ojia, mutta sillä on laskuoja Pikku-Sorsamoon. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Lammen länsipuolella sijaitsevat Haukkavuori ja Särkikalliot olivat tällaisia muinaissaaria. Niiden laelta huuhtoutuivat moreenit rannan syvänteisiin. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Musta-Sorsamo
Musta-Sorsamo on Pirkanmaalla Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Itärannan läheltä kulkee tie, joka tulee Rajalan kämpältä ja siten Sahalahden kylältä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,8 metriä mpy. Järveen on johdettu yksi metsäoja ja siihen tulee Pikku-Sorsamosta laskuoja. Järven oma laskuoja laskee 750 metrin päässä Särkijärveen. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Ahvenainen (Pälkäne)
Ahvenainen on Pirkanmaalla Pälkäneellä [└[Laipanmaa]]n metsäalueella sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat suota lukuun ottamatta mäkien rinteitä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,5 metriä mpy. Siihen on johdettu pohjoisesta suon kuivatusoja. Sen laskuoja Ahvenaisenoja lähtee lammen pohjoispäästä ja se yhtyy Sulunojaan 1,5 kilometrin päässä. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Ahvenaisen koillispuolella sijaitseva Ahvenaiskallio on tällainen yksinäinen muinaissaari, jonka halkaisija on 300 metriä. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Pikku-Kaila
Pikku-Kaila , tai pelkästään vain Kaila, on Pirkanmaalla Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen kaakkoispuolella kohoaa Multivuoren luoteispää heti noin 40 metriä lammen vedenpinnan yläpuolelle. Lampi on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat suota. Lammen luoteisrannassa on vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie Säynäjärven kylältä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä mpy. Järveen on johdettu kaksi ojaa, joista toinen on Kailajärven laskuoja. Lammen oma laskuoja laskee Pikku-Sorsamoon. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Multivuori kuului tällaiseen muinaissaareen, jonka ranta alkoi Syväjärveltä ja jatkui Pikku-Kailan ja Kailajärven ohi Isolle Hirvijärvellä. Saari oli kolme kilometriä pitkä ja kaksi leveä, ja siihen kuuluivat Korppivuori, Kylmänkorvenmäki, Vuorenkallio, Haisjärvenmäki, Multivuori ja Toikanvuori. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Haisjärvi
Haisjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Sitä ympäröivät lännessä multivuori, kaakossa Haisjärvenmäki ja koillisessa nimetön mäkialue. Mäkien keskelle jää suoalue, jossa järvi sijaitsee. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka silaitsee rannan tuntumassa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu suon kuivatusojia, vaan ne kuljettavat vedet etelään ja pohjoiseen kaivettuja ojia myöten pois suolta. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Pikku-Sorsamo
Pikku-Sorsamo , tai myös Pieni-Sorsamo , on Pirkanmaalla Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviiva mutkittelee voimakkaasti ja siitä erottuu itään työntyvä yli 100 metriä pitkä lahti. Se on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Lampi sijaitsee korkeiden mäkien ympäröimällä suolla yhdessä Iso-Sorsamon kanssa. Lammella on kartan mukaan yksi saari ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat suota.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä mpy. Siihen on johdettu lounaasta Masolammin laskuoja. Sen sijaan Pikku-Kailan ja Iso-Sorsamon ojat ovat luonnollisia mutta suoraksi kaivettuja ojia. Pikku-Sorsamon laskuoja laskee 250 metrin päässä Musta-Sorsamoon. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Iso-Sorsamo
Iso-Sorsamo on Pirkanmaalla Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 14,9 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Järvi jää Ahvenaiskallion ja muutaman muun mäen keskellä sijaitsevaan painaumaan. Järvellä on kartan mukaan yksi autio saari, joka on yli 30 metriä pitkä. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta eteläpäätä, jossa se on suota. Rannoille on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet etelästä Säynäjärven kylästä tai pohjoisesta Rajalan kämpältä, minne pääsee Sahalahden kylältä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,3 metriä mpy. Siihen laskee pari lyhyttä metsäojaa ja sen alle 30 metriä pitkä laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja oja laskee Pikku-Sorsamoon. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Kailajärvi (Pälkäne)
Kailajärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen jyrkät itärannat viettävät järveen, mutta länsirannat ovat alavaa maata. Se on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Kailajärveä reunustaa sama mäkialue kuin Pikku-Kailaa ja Syväjärveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat suota.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,5 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia ja sen kaakkoon virtaava laskuoja laskee 350 metrin päässä Pikku-Kailaan. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Järven itärannat kuuluivat tällaiseen muinaissaareen, jonka ranta alkoi Syväjärveltä ja jatkui Pikku-Kailan ja Kailajärven ohi Isolle Hirvijärvellä. Saari oli kolme kilometriä pitkä ja kaksi leveä, ja siihen kuuluivat Korppivuori, Kylmänkorvenmäki, Vuorenkallio, Haisjärvenmäki, Multivuori ja Toikanvuori. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Nuorronjärvi
Nuorronjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Pelisalmessa Längelmäveden pohjoisrannassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 18,3 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja se on peltomaiden ympäröimä, vaikka rannat ovat suoja-aluetta ja ne ovat metsittyneet. Rantojen lähellä sijaitsee kuusi maatilaa ja rannoille on rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa. Seututie 325 ohittaa järven sen pohjoispuolelta.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,5 metriä mpy. Siihen laskee kolme pelto-ojaa ja sen laskuoja laskee 250 metrin päässä Längelmäveden Villikanselkään.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoittiin ”Nuortojärvi”. Se oli silloinkin peltojen ja niittyjen ympäröimä ja sen itärannalla sijaitsi talo nimeltään ”Nuordo”. Vasta vuoden 1957 peruskartassa kartassa näkyi seututie 325.
Vähäjärvi (Kangasala, Kautiala)
Vähäjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kautialan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Salaksenjärven ja Längelmäveden välissä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 400 metriä. Rannat ovat suota. Lammen lähellä sijaitsee kiinteistö ja vapaa-ajan asunto. Niille tule tie kantatieltä 58.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy. Lammen läpi virtaa Salaksenjärven laskuoja, joka laskee Längelmaveden Pispanselän Myllylahteen.
Salaksenjärven ja Vähäjärven välinen alue on ollut suota, joka on raivattu peltomaaksi . Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi oli nimetön, mutta suhteellisesti suurempi kuin se on nykyään Salaksenjärveen verrattuna. Vaikuttaisi siltä, että laskuojan perkaamisella olisi lammen vedenpintaa alennettu. Lammen ympäristö oli raivattu niityiksi, mutta lampi oli tuolloin autio. Laskuojan alajuoksulla oli kaksi vesimyllyä. Vuoden 1954 peruskartassa sijaitsi lammen koillispuolella maatila, joka sai mökin surakseen vuoden 1987 kerttaan.