Swish
Swish on ruotsalaisten pankkien yhteisyritys Getswish AB:n lanseerama ja ylläpitämä älypuhelinsovellus rahojen välittämiseen yksityishenkilöiden ja yritysten välillä. Sovellus julkaistiin vuonna 2012. Sen tavoitteena on mahdollistaa viiveettömät tilisiirrot yksityishenkilöiden välillä ja tätä nykyä myös mahdollistaa mobiilimaksut kuluttajien ja yritysten välillä.
Getswish-yrityksen perusti Ruotsin kuusi suurinta pankkia: Danske Bank, Handelsbanken, Länsförsäkringar Bank, Nordea, SEB sekä Swedbank ja ruotsalaiset säästöpankit. Vuonna 2013 yhteisyritykseen tuli mukaan Skandiabanken, vuonna 2014 ICA-banken ja vuonna 2017 Ålandsbanken.
Getswish AB omistaa sovelluksen, mutta teknisesti tilisiirrot valtuutetaan tilisiirtoja välittävästä Bankgirot-yrityksestä. Yhteenliittymä on avoin kaikille Ruotsissa toimiville pankeille, ja palvelun käyttöön ottaakseen sellaisen tulee liittyä Bankgirotin pikamaksujärjestelmään. Järjestelmä mahdollistaa suuren kapasiteetin ja nopean käsittelyajan maksuille vuorokauden ympäri. Se on rakennettu avoimeksi alustaksi mahdollistaen pankeille itsenäisen ja vapaan hinnoittelupolitiikan ja erilaisten tarjousten tai kampanjoiden luomisen.
Rahan lähettämistä sovelluksella sanotaan puhekielessä "swishaamiseksi" ().
Palvelua käytetään älypuhelinsovelluksella, joka on ladattavissa Android-, iOS- ja Windows Phone -käyttöjärjestelmille. Käyttö aloitetaan rekisteröimällä puhelinnumero pankkitiliin verkkopankissa tai myös suoraan puhelimella Handelsbankenin, Länsförsäkringar-pankin, Nordean, Swedbankin ja säästöpankkien tapauksessa. Lisäksi valitaan maksukohtainen, päivittäinen ja viikottainen saldoraja. Halutessaan käyttäjä voi kokonaan estää maksujen lähettämisen, mutta maksujen vastaanottaminen on silti mahdollista. Pankki vahvistaa rekisteröitymisen lopuksi puhelinnumeron lähettämällä varmistuskoodin tekstiviestitse.
Maksujen tekeminen Swishillä edellyttää Mobilt BankID -tunnistautumissovelluksen käyttöönottoa. Yli 10 000 kruunun suuruiset maksut on hyväksyttävä etukäteen verkkopankissa ennen Swish-maksua. Yli 150 000 kruunun suuruisia maksuja ei voi kuitenkaan maksaa lainkaan Swishillä, vaan se on tarkoitetut lähinnä päivittäiseen pankkiasiointiin. Palvelun voi rekisteröidä myös ulkomaiselle puhelinnumerolle, mutta sen käyttäjällä tulee olla ruotsalainen pankkitili ja sille verkkopankkitunnukset. Yhden tilinumeron voi yhdistää vain yhteen puhelinnumeroon ja päinvastoin. Yhtäläistä ikärajaa palvelun käytölle ei ole, mutta pankkikohtaisesti vaihdellen yleiseksi ikärajaksi maksujen lähettämiselle - joskin mahdollisesti pienemmillä saldorajoilla - on vakiintunut 13 vuotta, kun taas vastaanottamiselle ei yleensä ole lainkaan ikärajaa. Vuodesta 2014 yritykset, yhdistykset ja muut organisaatiot ovat voivat hankkia itselleen Swish-numeron maksuliikennettä varten. Nämä yritysnumerot ovat 123-alkuisia, ja niitä seuraa yrityskohtainen seitsenmerkkinen numerosarja: ne eivät siis ole yritysten puhelinnumeroita. Toiminto mahdollistaa kevyen ratkaisun mobiilimaksujen vastaanottamiselle maksutapana.
Jos käyttäjällä ei ole tuettua älypuhelinta tai hän ei halua asentaa sovellusta, voi maksuja vastaanottaa mutta niiden lähettäminen ei ole mahdollista. Palvelu otetaan käyttöön täysin vastaavalla tavalla kuin normaalisti, ja maksuliikennettä voi tarkkailla omasta verkkopankistaan. Ilman puhelinnumeroa ja verkkopankkia palvelua ei voi käyttää.
Maksuun kirjataan summa, tapahtumatunniste, vastaanottajan puhelinnumero ja vapaavalintainen viesti vastaanottajalle. Sovellus kirjaa käyttäjän ulos automaattisesti, jos sovellusta ei käytetä.
Palvelun julkaistiin joulukuussa 2012 aluksi vain Android- ja iOS-käyttöjärjestelmille. Sovellusta ei voitu alun perin julkaista Windows-laitteille, sillä niille ei ollut saatavilla Mobilt BankID -sovellusta, jota käytetään jokaisella käyttökerralla sovellukseen kirjautumiseen. Sovellus kuitenkin julkaistiin toukokuussa 2013, jolloin Getswish AB aloitti oman mobiilisovelluksensa kehittämisen. Loppuvuodesta 2013 myös Windows Phonelle julkaistiin sovellus, joka toimii myös uudemmassa Windows Mobile -käyttöjärjestelmässä.
Menestyksen taustalla on ruotsalaisten vähäinen käteisen käyttö, mitä on edelleen edesauttanut Swishin ja sen kaltaisten mobiilimaksusovellusten yleistyminen. Harva kantaa enää käteistä mukanaan, ja toisaalta yhä harvempi haluaa enää ottaa vastaan käteistä esimerkiksi laskua jaettaessa seurueen kesken. Ilmiö on kuitenkin pohjoismainen, sillä edelleenkin vuonna 2016 joissakin EU-maissa on yleistä, että kaupoissa maksukorttia ei hyväksytä maksuvälineenä, ja käteisen käyttö on yleistä . Lisäksi palvelu saavutti nopeasti kriittisen käyttäjämäärän, eli palvelu levisi niin laajaalle, että se yleistyi nopeasti.
Yrityksille ja yhdistyksille on erilainen hinnoittelu:
Kesästä 2014 lähtien yritykset ovat voineet tarjota Swishiä maksutapana. Tavoitteena on tarjota mahdollisimman kevyt ja kustannustehokas ratkaisu pienyrityksille ja -yhdistyksille. Yritykset eivät käytä maksun kohdistamiseen puhelinnumeroa, vaan ne saavat 123-alkuisen Swish-tunnuksen. Jo ennen tätä osa yhdistyksistä otti Swish-maksuja vastaan henkilökohtaisten Swish-tilien kautta. Swish voi olla vaihtoehtoinen maksutapa perinteisten korttimaksujen ja käteisen rinnalla.
Vuoden 2016 alussa käynnistettiin kokeilu verkkokauppaostosten maksamisesta Swishillä. Tämä kokeilu kuitenkin keskeytettiin teknisten ongelmien takia. Joulukuussa 2016 aloitettiin uusi kokeilu pienellä määrällä verkkokauppoja, ja palvelua laajennettin yleiseen käyttöön vuonna 2017.
Sovellusratkaisun turvallisuus perustuu Mobilt BankID -tunnistautumiseen. Salasanaa ei koskaan tallenneta laitteen muistiin, ja se salataan palvelimen ja päätelaitteen välisessä tietoliikenteessä. Turvallisuustaso on tämän vuoksi korkea. Joidenkin väärinkäyttötapausten syyksi on ilmennyt se, että huijarit ovat seuranneet olan takaa salasanan näppäilyn ja kirjautuneet näillä tunnuksilla omilla laitteillaan. Lisäksi jotkut huijaukset perustuvat yksinkertaisesti maksutapariippumattomiin pyyntöihin maksaa olemattomista hyödykkeistä. Teoriassa olisi mahdollista asentaa puhelimeen haittaohjelma, joka lähettää näyttökuvia salasanan kirjoittamisesta huijarille, mutta tällaisia huijauksia ei ole toistaiseksi käynyt ilmi. Näyttönäppäimistöllä tallennettujen tietojen salakuuntelu on kuitenkin hankalampaa kuin fyysisellä näppäimistöllä kirjoitettujen tietojen, joten riski on arvioitu pieneksi. Puhelinten tietosuoja on vielä toistaiseksi yleisesti ottaen parempi: esimerkiksi iOS- ja Windows-puhelimissa ei ole mahdollista (tai se on tehty hyvin vaikeaksi) asentaa sovelluksia virallisen, valvotun sovelluskaupan ulkopuolelta. Jos salasana on vain käyttäjän tiedossa, Swish-palvelu on verrattain turvallinen ratkaisu rahaliikenteeseen.
Vastaanottajan puhelinnumeroa ei tarkisteta tarkistussummalla, joten periaatteessa puhelinnumeron näppäilyvirhe voi välittää maksun väärälle henkilölle. Puhelinnumeroon verkkopankissa yhdistetyn vastaanottajan nimi kuitenkin näytetään ennen maksun vahvistamista, joten yleisellä huolellisuudella tämä on vältettävissä.