hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Hakran keramiikka
Hakran keramiikka n. 3300-2800 eaa. oli varhaisharappalainen pohjoinen keramiikkaperinne noin 3300-2800 eaa. Se vastaa esiharappalaista Ravi-vaihetta. Hakran asutuskeskuksia oli runsaasti Länsi-Punjabin Bahawalpurissa. Erityisen runsas keskittymä oli Fort derawarin lähellä. Hakran ihmiset asuivat puoliksi maanalaisissa taloissa. Hakran aikaan oli lännessä Belutšistanin vuorilla ja Induksen tasangolla Kehi Begin keramiikka.
Hakran jälkeen alueelle tulivat Kot Dijin ja Siswalin perinteet. Arkeologi Raon mukaan Haryanan Bhirranassa oli Hakran keramiikkaa jo 8000-7000 eaa.
Harappan Hakran keramiikkaa vastaavaa vaihetta sanotaan Ravi-vaiheeksi. Sen ensimmäinen vaihe alkoi 3900-3500 eaa. ja päättyi noin 3300 eaa. Ravi-vaiheen myöhäisempi jakso alkoi 3300 eaa ja päättyi 2900-2800 eaa. Ravi-vaiheessa saatettiin käyttää harapassa jo vaunuja. Harappa oli Ravi-vaiheessa vain pieni kylä tai kyläryhmä.
Ne Hakra-keskukset, joiden ala on yli 10 ha
Tähdellä merkityt paikat leirejä
Yli 20 ha:
10-20 ha:
5-10 ha:
Muutamia melko tunnettuja pienempiä paikkoja:
NHL 19
NHL 19 on EA Canadan kehittämä ja EA Sportsin julkaisema jääkiekkoaiheinen urheilupeli, joka on NHL-pelisarjan 28:s osa. NHL 19 julkaistiin maailmanlaajuisesti 14. syyskuuta 2018. Pelin suomalaisessa kansikuvassa on Winnipeg Jetsiä edustava Patrik Laine ja pohjoisamerikkalaisessa Nashville Predatorsia edustava P.K Subban.
Peliin palautetaan ulkoilmaottelut pipolätkämuodossa. Myös taklauspeliä ja luistelua on uudistettu.
Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1998
Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1998 pelattiin Japanissa 13.–29. marraskuuta 1998. Maailmanmestaruuden voitti Italia.
Kreikan kasvisto
Kreikan kasvistoon kuuluu noin kasvilajia. Niistä noin 750 on endeemisiä eli kotoperäisiä, toisin sanoen yksinomaan Kreikassa kasvavia lajeja. Näin suuri endeemisyyden määrä () on poikkeuksellista koko Euroopassa.
Kreikan pinta-alasta noin on metsien peittämää. Suurimmat metsät ovat maan pohjoisosissa Epeiroksen, Makedonian ja Traakian alueilla. Suurin osa metsistä on mäntykasveja, tammia, poppeleita, plataanipuita sekä pensaikkoa. Vuoriston metsät ovat pääsiassa mäntykasvistoa, kun taas muut lajit kasvavat alarinteillä ja alavammilla alueilla. Yksi tyypillisimpiä maastoja Kreikassa on koko Välimeren alueelle tyypillinen macchia ("frýgana") eli pensaikko- ja matalien puiden maasto, jonka kasvit kestävät hyvin kuivuutta ja kuumuutta. Muinaisina aikoina Kreikka oli lähes kauttaaltaan metsien peittämä, mutta metsää on hakattu voimakkaasti jo esihistorialliselta ajalta lähtien.
Tunnusomaisin puulaji Kreikalle on oliivipuu. Vuonna 2003 oliivin viljelyala maassa oli . Suurimmat oliivilehdot ovat Kreetalla, Peloponnesoksella ja Lesboksella. Muita merkittäviä hyötylajeja ovat hedelmäpuut, kuten appelsiinipuu, sitruunapuu, omenapuu, viikunapuu, päärynäpuu, persikkapuu sekä pähkinäpuut. Noin pinta-alasta on maanviljelysmaata ja noin laidunmaata.
Kreikan endeemisiä kasvisukuja ja -lajeja ovat muun muassa:
Endeemisiä kasvisukujaEndeemisiä kasvilajeja
Kreikan eläimistö
Kreikan eläimistö on maan sijainnista johtuen harvinainen sekoitus Euroopan, Aasian ja Afrikan lajistoa. Monet lajit ovat endeemisiä eli kotoperäisiä, toisin sanoen yksinomaan Kreikassa eläviä lajeja.
Kreikassa elää laskutavasta riippuen 116–118 nisäläslajia, joista 57 on uhanalaisia. Kreikalle tunnusomaisimpia lajeja ovat kotieläimet, kuten vuohet ja lampaat. Lintulajeja on havaittu 422, ja niistä noin on muuttolintuja. Kreikan vesistöt, kuten järvet ja laguunit, ovat merkittäviä muuttolintujen pesimis- ja levähdysalueita. Perhoslajeja on havaittu 232, joista 11 endeemisiä, ja matelijoita ja sammakkoeläimiä 68. Uhanalaisiin lajeihin maassa kuuluvat muun muassa karhu, susi ja eräät käärmeet.Kreikan endeemisiä eläinlajeja ovat muun muassa:
NisäkkäitäMatelijoitaSammakkoeläimiäMakeanveden kalojaKotiloitaPerhosiaMuita hyönteisiä
Tervajärvi (Jämsä, Kavala)
Tervajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Kavalan kulmakunnan lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 110 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvi on keskiosastaan vain 200 metriä leveä, jolloin järven kummatkin päät ovat laajempia. Pohjoisosaa rikkoo kolme laajaa saarta ja eteläosaan jää saarten eteläpuolelle pieni järvenselkä. Keskiosan kaventavat Peltoniemi, Kotaniemi ja niiden vastarannalla Pitkäniemi.
Järvessä on kartan mukaan 9 saarta. Kaksi suurinta saarta Jokelansaari ja Niinisaari sijaitsevat järven pohjoisosassa yhdessä pienemmän Lehtosaaren kanssa. Järven eteläpäässä sijaitsevat lähes samankokoiset Sikosaari, Töyrysaari, Talassaari ja Valkamasaari. Viimeiset kaksi saarta ovat rannan vieressä olevat nimettömät luodot. Jokelansaari on kartasta mitattuna 280 metriä pitkä ja 180 metriä leveä. Sen pinta-ala on yli 3,5 hehtaaria. Niinisaari on 260 metriä pitkä ja 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria.
Järven rantaviivan pituus on 11 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata, jonka metsärantaa katkovat pienet peltotilkut mutta eivät suoalueet. Järven lähellä sijaitsee seitsemän maatilaa ja rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdysteiltä 3423 ja 14323 sekä Kolonkulmalta kantatielle 58 oikaisevalta kylätieltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Tervajärven valuma-alueeseen (35.614) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,8 metriä mpy.
Järvi on vesistöalueensa latvajärviä ja saa siksi vetensä vain omalta lähialueeltaan. Järveen on johdettu yhdeksän pitempää metsäojaa, joista osa lähtee ojitetulta soilta. Länsipuolella sijaitseva Kaleton on valuma-alueen toinen järvi. Järven oma laskuoja Hallaoja lähtee järven pohjoispäästä ja se virtaa Hallasuon, Ajossuon ja Rimminsuon läpi ennen kuin se laskee 1,6 kilometrin päästä Kuoreveden Vessarinselällä Moisionlahteen. Laskuojalla on pudotusta lähes kuusi metriä. Kuorevedeltä vesireitti jatkaa Kotaselän kautta Ruoveteen.
Luettelo Kreikan kasveista
Tämä on luettelo Kreikan kasveista. Se käsittää tärkeimmät Kreikassa luonnonvaraisina tavatut kasvilajit. Endeemiset eli kotoperäiset lajit on merkitty asteriskilla (*) ensimmäiseen sarakkeeseen.
Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1994
Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1994 pelattiin Ateenassa ja Thessalonikissa, Kreikassa 29. syyskuuta – 8. lokakuuta 1994. Maailmanmestaruuden voitti Italia.
Questembert
Questembert on kunta läntisessä Ranskassa Morbihanin departementissa Bretagnen alueella.
Kunnan nähtävyyksiä on 1500-luvulta peräisin oleva katettu kauppatori "Halles de Questembert", sekä samalta ajalta peräisin oleva talo "hôtel Belmont" torneineen.
Luettelo Kreikan linnuista
Tämä on luettelo Kreikan linnuista. Se käsittää merkittävimmät Kreikassa luonnonvaraisina tavatut lintulajit.
Luettelo Kreikan kaloista
Luettelo Kreikan kaloista, katso:
Luettelo Kreikan makeanveden kaloista
Tämä on luettelo Kreikan makeanveden kaloista. Se käsittää Kreikan sisävesissä luonnonvaraisina tavatut kalalajit. Endeemiset eli kotoperäiset lajit on merkitty asteriskilla (*) ensimmäiseen sarakkeeseen. Katso myös: Luettelo Kreikan merikaloista.
Luettelo Kreikan merikaloista
Tämä on luettelo Kreikan merikaloista. Se käsittää Kreikan merialueilla tavatut kalalajit. Katso myös: Luettelo Kreikan makeanveden kaloista.
Luettelo Kreikan matelijoista ja sammakkoeläimistä
Tämä on luettelo Kreikan matelijoista ja sammakkoeläimistä. Se käsittää Kreikassa luonnonvaraisena tavatut matelijalajit (kilpikonnat, käärmeet, liskot yms.) sekä sammakkoeläinlajit (sammakot, vesiliskot yms.). Endeemiset eli kotoperäiset lajit on merkitty asteriskilla (*) ensimmäiseen sarakkeeseen.
Luettelo Kreikan nisäkkäistä
Tämä on luettelo Kreikan nisäkkäistä. Se käsittää Kreikassa luonnonvaraisina (villeinä, puolikesyinä tai kesyinä) tavatut nisäkäslajit. Endeemiset eli kotoperäiset lajit on merkitty asteriskilla (*) ensimmäiseen sarakkeeseen.
Luettelo Kreikan perhosista
Tämä on luettelo Kreikan perhosista. Se käsittää Kreikassa tavatut perhoslajit (lahko Lepidoptera), mukaan lukien sekä päivä- että yöperhoset.
Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1990
Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1990 pelattiin Brasiliassa 19.–28. lokakuuta 1990. Maailmanmestaruuden voitti Italia.
Urho Sirén
Urho Valter Sirén (17. kesäkuuta 1932 Helsinki – 27. marraskuuta 2002 Espoo) oli suomalainen ratapyöräilijä.
Muun muassa Toukolan Terästä edustanut Sirén kilpaili Helsingin kesäolympialaisissa 1952, missä hän karsiutui Suomen joukkueessa joukkuetakaa-ajossa alkukilpailussa. SM-kilpailuissa Sirén voitti tandemajossa kultaa vuosina 1952 ja 1953 sekä hopeaa vuonna 1954, joukkuetakaa-ajossa kultaa vuonna 1952 sekä hopeaa vuonna 1954 ja aika-ajossa pronssia vuonna 1950. Sirén polki vuonna 1951 joukkuetakaa-ajossa Suomen ennätyksen.
Sirénin veljentytär Maaria Sirén oli myös kilpapyöräilijä, joka saavutti SM-mitaleja ja sijoittui niin MM- kuin EM-kilpailuissa 15 parhaan joukkoon.
Eksonyymi
Eksonyymit ovat eri kielissä muun kielisistä paikannimistä käytössä olevia sovinnaisnimiä, jotka kirjoitetaan kyseisessä kielessä eri tavalla kuin samat nimet kohteidensa sijaintimaiden kielissä. Usein historiallisista syistä on lähes joka maassa ja kielessä käytössä paikannimistä omaan kieleen sopeutettuja muotoja. Nämä nimet saatetaan kirjoittaa toisin kuin kyseisen paikan paikalliskieliset nimet.
Esimerkiksi Georgian valtiosta käytetty nimi Georgia tai Gruusia on eksonyymi, koska maan georgiankielinen nimi on Sakartvelo (georg. საქართველო).
Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1986
Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1986 pelattiin Ranskassa 24. syyskuuta – 5. lokakuuta 1986. Mitaliottelut pelattiin Pariisissa. Maailmanmestaruuden voitti Yhdysvallat, jolle mestaruus oli ensimmäinen.
Nils Henriksson
Nils Olof Henriksson (s. 31. heinäkuuta 1928 Porvoo) on suomalainen kilpauransa päättänyt ratapyöräilijä.
Porvoon Akillesta edustanut Henriksson kilpaili Helsingin kesäolympialaisissa 1952, missä hän karsiutui Suomen joukkueessa joukkuetakaa-ajossa alkukilpailussa. Hän oli myös maantieajon varamies. Henriksson kilpaili vuosien 1950, 1951, 1952, 1953 ja 1956 MM-kilpailuissa ja neljässä maaottelussa. Hän voitti SM-kilpailuissa maantieajon kultaa vuonna 1952 ja hopeaa vuosina 1949 ja 1951 sekä joukkueajossa hopeaa vuonna 1952, aika-ajossa hopeaa vuonna 1952 ja takaa-ajossa hopeaa vuonna 1952.
Aimo Jokinen
Aimo Allan Jokinen (s. 2. huhtikuuta 1931 Eräjärvi) on suomalainen kilpauransa päättänyt ratapyöräilijä.
Tampereen Yritystä ja Tampereen Kilpa-Veljiä edustanut Jokinen kilpaili Helsingin kesäolympialaisissa 1952, missä hän karsiutui Suomen joukkueessa joukkuetakaa-ajossa alkukilpailussa. Vuoden 1953 MM-kilpailuissa hän oli 17:s. SM-kilpailuista Jokinen saavutti vuonna 1952 hopeaa eräajossa ja takaa-ajossa ja aika-ajossa pronssia vuosina 1952 ja 1953. Vuonna 1952 hän osallistui myös maaotteluihin Yhdysvaltoja ja Japania vastaan.
Egyptin miesten lentopallomaajoukkue
Egyptin miesten lentopallomaajoukkue edustaa Egyptiä kansainvälisissä lentopallokilpailuissa.
Egyptin lentopallomaajoukkue on pelannut olympialaisissa viisissä kisoissa ja sijoittunut parhaimmillaan yhdeksänneksi Rio de Janeiron olympiakisoissa 2016. MM-kilpailuihin joukkue osallistui vuonna 2018 kuudennen perättäisen ja kaikkiaan yhdeksännen kerran. Se on voittanut useita mestaruuksia Afrikan-mestaruuskilpailuissa ja Afrikan kisoissa.
Maailmanrankingissa joukkue on tällä hetkellä korkeimmalle sijoitettuna afrikkalaisjoukkueena 13:ntena.
Ensio Nieminen
Elo Ensio Nieminen (s. 30. maaliskuuta 1930) on suomalainen kilpauransa päättänyt ratapyöräilijä.
Helsingin Työväen Pyörä-Veikkoja edustanut Nieminen kilpaili tandemajossa Helsingin kesäolympialaisissa 1952, missä hän parinsa Olavi Linnonmaan kanssa hävisi alkueränsä ja keräilyeränsä.
Olavi Linnonmaa
Arvo Olavi Linnonmaa (30. toukokuuta 1920 Helsinki – 25. toukokuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen ratapyöräilijä.
Muun muassa Helsingin Työväen Pyörä-Veikkoja edustanut Linnonmaa kilpaili tandemajossa Helsingin kesäolympialaisissa 1952, missä hän parinsa Ensio Niemisen kanssa hävisi alkueränsä ja keräilyeränsä. SM-kilpailuista Linnonmaa voitti vuosina 1943–1966 eri sarjoista ja lajeista yhteensä 10 kulta-, 7 hopea- ja 7 pronssimitalia, joukossa miesten Suomen mestaruudet joukkueajossa vuonna 1948, eräajossa vuonna 1950 ja tandemajossa vuonna 1956.
Linnonmaan veljenpoika on jääkiekon olympiaedustaja Harri Linnonmaa.
McLaren Autosport BRDC Award
McLaren Autosport BRDC Award on McLarenin ja Autosportin vuosittain myöntämä palkinto, joka jaetaan lahjakkaalle nuorelle brittikuljettajalle.
Tunisian miesten lentopallomaajoukkue
Tunisian miesten lentopallomaajoukkue edustaa Tunisiaa kansainvälisissä lentopallokilpailuissa.
Tunisian lentopallomaajoukkue on pelannut olympialaisissa kuusissa kisoissa ja sijoittunut parhaimmillaan yhdeksänneksi Los Angelesin olympiakisoissa 1984. MM-kilpailuihin joukkue on osallistunut kymmenen kertaa, viimeksi vuonna 2018, ja paras saavutus on viidestoista sija vuonna 2006. Tunisia on voittanut useita Afrikan-mestaruuksia, viimeksi vuonna 2017.
Maailmanrankingissa joukkue on tällä hetkellä sijalla 24.
Helge Törn
Helge Aatos Törn (s. 15. joulukuuta 1928 Helsinki) on suomalainen kilpauransa päättänyt ratapyöräilijä.
Helsingin Vauhti-Veikkoja edustanut Törn kilpaili sprintissä/eräajossa Helsingin kesäolympialaisissa 1952, missä hän karsiutui ensimmäisessä alkuerässään ja ensimmäisessä keräilyerässään. SM-kilpailuissa Törn saavutti eräajossa hopeaa Onni Kasslinin jälkeen vuosina 1949, 1951 ja 1952.
Iiro Vanha
Iiro Vanha (s. 19. joulukuuta 1994) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa PS Kemiä, jonka riveissä pelasi ensimmäisen liigaottelunsa 22. huhtikuuta 2018 Rovaniemen Palloseuraa vastaan. Kemiin Vanha siirtyi tammikuussa 2018 1+1-vuotisella sopimuksella TP-47:sta. Hän on pelannut myös futsalia ja kuulunut Suomen futsalmaajoukkueeseen.
Kamerunin miesten lentopallomaajoukkue
Kamerunin miesten lentopallomaajoukkue edustaa Kamerunia kansainvälisissä lentopallokilpailuissa.
Kamerunin lentopallomaajoukkue esiintyi MM-kilpailuissa ensimmäisen kerran vuonna 1990. Se sijoittui 13:nneksi vuoden 2010 MM-kilpailuissa ja pelasi myös vuosien 2014 ja 2018 MM-kilpailuissa. Kamerun on voittanut Afrikan-mestaruuden vuosina 1989 ja 2001 sekä Afrikan kisojen lentopalloturnauksen vuosina 1987, 1999 ja 2011.
Maailmanrankingissa joukkue on tällä hetkellä sijalla 30.
Hirvikoski (koski)
Hirvikoski on koski Loimijoessa Loimaa Hirvikoskella.
Hirvikoskessa on ollut myllyjä ainakin jo 1600-luvulla ja edelleen 1700-luvulla. Myös vesisaha mainitaan 1600-luvulla. Osakkaina näissä olivat läheisen Hirvikosken kylän talot. 
Vuonna 1857 Hirvikosken kaksi myllyä vuokrasi 50 vuodeksi A. W. Wahren, joka jo aiemmin oli perustanut Loimijoen yläjuoksulle Jokioisiin Jokioisten verkatehtaan ja siitä ylävirtaan nykyisen Forssan alueelle Forssan puuvillatehtaan. Loimaalla Wahren tyytyi kuitenkin vain rationalisoimaan myllyjen toimintaa ja myi myllyjen vuokraoikeudet vuonna 1882.
Vuonna 1886 aloitettiin rakennustyöt ja koskeen perustetun Loimaan naulatehtaan tuotanto käynnistyi 1887. Vuonna 1888 perustettiin myös Hirvikoskesta pari kilometriä ylävirtaan sijainneeseen Vesikoskeen Vesikosken mylly- ja naulatehdas. Kun Vesikosken naulatehdas 1903 paloi, kummatkin tehtaat osti tamperelainen Ferraria, joka pian hankki itselleen myös Jokioisten naulatehtaan jokioisissa ja keskitti toimintansa Loimaalle ja Jokioisiin. Hirvikoskella tuotanto jatkui aluksi kettingin ja sittemmin vuonna 1908 tapahtuneen sähköistämisen ja uuden tiilisen tehdassrakennuksen rakentamisen jälkeen myös hevosenkenkänaulojen ja metalliverkkojen valmistuksena. 1920-30-luvuilla kettingintuotanto jatkui. Toisen maailmansodan jälkeen tehdasta omistivat vuosina 1951-1997 Fiskars ja sitten vuoteen 1993 Ovako ja tämän jälkeen Ofa.
Sulo Jääskeläinen
Sulo Jääskeläinen (myöh. taiteilijanimi Sulo Usa, 19. joulukuuta 1890 Viipuri, Suomen suuriruhtinaskunta – 12. tammikuuta 1942 Kotka) oli suomalainen mäkihyppääjä ja yhdistetyn hiihtäjä. Hän edusti muun muassa Lahden Hiihtoseuraa.
Jääskeläinen kilpaili historian ensimmäisissä talviolympialaisissa Chamonix'ssa 1924 sekä mäkihypyssä että yhdistetyssä. Mäkihypyssä hän oli 11:s ja yhdistetyssä 16:s. Lahdessa vuonna 1926 järjestetyissä MM-kilpailuissa Jääskeläinen sijoittui mäkihypyssä kahdeksanneksi ja yhdistetyssä 18:nneksi. Mäkihypyn SM-kilpailuissa Jääskeläinen voitti kultaa vuosina 1914, 1921, 1923 ja 1929 ja hopeaa vuosina 1915, 1917, 1919, 1920 ja 1925. Vuonna 1926 hän oli neljäs. Lisäksi Jääskeläinen voitti pohjoismaisten kisojen mäkihyppykilpailun Helsingissä vuonna 1919, ensimmäisenä suomalaishyppääjänä kilpailun ulkomailla Södertäljessä vuonna 1920 ja Salpausselän Kisoissa vuosina 1923 ja 1924. Vuonna 1924 hän voitti Salpausselällä myös yhdistetyn kilpailun. Voittojensa myötä Jääskeläiselle myönnettiin Salpausselkä-mitali nro 2 vuonna 1924. Vuonna 1923 hän hyppäsi Lahdessa epävirallisen pituus-SE:n 39 metriä. Kuollessaan vuonna 1942 Jääskeläinen oli kirjoilla Viipurissa, mutta hänet haudattiin Kotkaan.
Pakila (Myrskylä)
Pakila () on kylä Myrskylän kunnan eteläosassa, Myrskylästä Juornaankylään kautta Porvooseen johtavan tien, Porvoontien, yhdystie-1605;n, varrella. Se on maanmittauslaitoksen kiinteistörekisterissä Myrskylän kunnan kuudes maarekisterikylä 504 (Myrskylän kunta) - 406 (Pakila) kaikkiaan seitsemästä kylästä.
Pakila on Myrskylän eteläisin kylä. Sen eteläpuolalla on Askolan Juornaankylä. Pakilassa on kolme järveä Kotojärvi, Pimijärvi ja Valkjärvi. Valkjärven ranta on Porvoontien varrella ja Kotojärvellä Porvoontieltä lähtevän soratieliittymän päässä on puisen tornin rannan puolella laituri. Kumpikaan rannoista ei ole Euroopan unionin säännösten mukaan valvottu uimaranta niin kuin Myrskylässä on Syväjärven länsiranta.
Pakilan urheilukentän laidalla on pieni puurakennus, jossa toimii Pakilan Klubi ry.
Nicolas Hulot
Nicolas Hulot (s. 30. huhtikuuta 1955 Lille, Ranska) on ranskalainen poliitikko, ympäristöaktivisti ja entinen toimittaja. Hän on ollut valtioministeri sekä ekologisen ja solidaarisen siirtymän ministeri Édouard Philippen ensimmäisessä ja toisessa hallituksessa. Hän oli ympäristöministeri Emmanuel Macronin hallituksessa. Hän jätti Macronille eroilmoituksena 28. elokuuta 2018, syynnä tyytymättömyys hallituksen ympäristö- ja ilmastotoimiin. Hulot on ollut suosittu ministeri, ja hänen eroaan pidetään kolauksena Macronille.
Hahkialan kartano
Hahkialan kartano sijaitsee Hauholla, Hämeenlinnassa. Kartanon kaksikerroksinen päärakennus rakennettiin 1915–1917.
Kartanon tyyli on hyvin ranskalainen empiretyyli. Charpentier-suku oli vuosina 1658–1960 Suomen arvostetuimpia sukuja ja rikkaimpia.
Charpentier-suku omisti kartanoita ympäri Eurooppaa mutta tunnetuin niistä on Pariisin lähellä Ranskassa. Charpentier-suku oli arvostettu aatellissuku.
The Good Witch’s Charm
The Good Witch’s Charm on vuonna 2011 julkaistu fantasiahenkinen koko perheen televisioelokuva. Sen on ohjannut Craig Pryce ja päärooleissa näyttelevät Catherine Bell ja Chris Potter.
Elokuva on "The Good Witch" -elokuvasarjan viides osa ja se esitettiin ensimmäisen kerran Yhdysvalloissa Hallmark Channelilla 27. lokakuuta 2012.
Pormestarina toimivan Cassandran ja poliisipäällikkönä toimivan Jaken perhe-elämää vaikeuttavat tuore tyttövauva, sekä työtehtävien lisääntyminen. Kaupunkiin saapunut rikosaalto vaikuttaa nopeasti Cassandran lomasuunnitelmiin, eikä hänen imagon päällee hyökkäävä uutisreportteri auta tilannetta.
"The Good Witch’s Charm" oli Hallmark Channelin toiseksi parhaiten arvosteltu elokuva vuonna 2012.
Rotten Tomatoes -sivuston kävijät ovat antaneet elokuvalle arvosanaksi 48 %. Radiotimes.com antoi elokuvalle arvosanaksi 2/5 tähteä.
Vesikoski (koski Loimijoessa)
Vesikoski on koski Loimaan Vesikoskella Loimijoessa Kokemäenjoen vesistössä.
Vesikoskessa on ollut neljä ympäri vuoden käyvää myllyä ainakin jo 1500-luvun lopulla ja edelleen 1800-luvulla. Osakkaina näissä olivat koskea ympäröivän Vesikosken kylän talot. 1780-luvulla koskessa toimi myös sarkatamppi eli vanutuslaitos.
Koskivoimaan perustuva teollisuustoiminta oli alkanut Vesikoskesta pari kilometriä alavirtaan sijainneessa Hirvikoskessa 1880-luvulla sinne perustetun Loimaan naulatehtaan aloittaessa toimintansa. 1890-luvun alussa perustettiin Vesikoskeen tämän toiminnan laajennuksena Vesikosken mylly- ja naulatehdas. Kun Vesikosken naulatehdas 1903 paloi, kummatkin tehtaat osti tamperelainen Ferraria, joka pian hankki itselleen myös Jokioisten naulatehtaan jokioisissa ja keskitti toimintansa Loimaalle ja Jokioisiin. Metallituotanto jatkui Hirvikoskella, mutta Vesikoskelle perustettiin vuonna 1907 käynnistynyt Loimijoen paperitehdas. Sen toiminnan päätyttyä 1912 paperitehtaalle vuonna 1908 rakennetun sähkövoimalaitoksen toimintaa jatkoi Vesikosken voimalaitos. Vuonna 1921 perustettiin Vesikosken sähkölaitos, jonka Alastarolla toiminut Sallilan Sähkölaitos osti vuonna 1988. Tämä luopui voimalaitoksesta 1999 eikä voimalatoiminta 2000-luvulle tultaessa enää ollut käynnistynyt uudestaan.
Juva (Loimaa)
Juva on historiallinen kylä ja Loimaan keskustaajamaan kuuluva asuinalue Loimaalla. Se sijaitsee Loimijoen eteläpuolella Vesikoskesta länteen. Juva kuului vuoteen 1955 Loimaan maalaiskuntaan mutta liitettiin tuolloin yhdessä eräiden muiden alueiden kanssa silloiseen Loimaan kauppalaan, myöhempään Loimaan kaupunkiin, johon vuorostaan Loimaan maalaiskunta liitettiin 2000-luvulla. Juvalla sijaitsee Loimaan keskustaajamaa palveleva Juvan ulkoilualue.
Vesa Rosendahl
Vesa Jaakko Tapani Rosendahl (s. 5. joulukuuta 1975 Harjavalta) on suomalainen pikaluistelija, joka on toiminut Suomen Luisteluliiton puheenjohtajana vuodesta 2016 lähtien. Hän osallistui Salt Lake Cityn talviolympialaisiin vuonna 2002 ja oli 1 500 metrin kilpailussa 27:s. Samana vuonna Rosendahl sijoittui kolmanneksi yleisluistelun EM-kisojen 1 500 metrin matkalla. Hän lopetti uransa vuonna 2006.
Urheilu-uransa jälkeen Rosendahl on työskennellyt yrityspankinjohtajana Länsi-Suomen Osuupankissa Porissa. Hänen veljensä on pikaluistelija Risto Rosendahl.
Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1982
Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1982 pelattiin Argentiinassa 1.–15. lokakuuta 1982. Mitaliottelut pelattiin Buenos Airesissa. Maailmanmestaruuden voitti Neuvostoliitto, jolle mestaruus oli kuudes.
Paula Bieler
Paula Bieler (s. 31. maaliskuuta 1988 Västerås) on ruotsalainen poliitikko, puoluekannaltaan ruotsidemokraatti. Hän on toiminut vuodesta 2014 valtiopäiväedustajana Kalmarin läänin vaalipiiristä.
Bieler liittyi ruotsidemokraattien jäseneksi vuonna 2009. Hän aloitti vuonna 2011 valtiopäiväedustaja Mattias Karlssonin poliittisena sihteerinä ja pyrki seuraavana vuonna ruotsidemokraattien nuorisojärjestön SDU:n puheenjohtajaksi. Bieler hävisi puheenjohtajaäänestyksen järjestön istuvalle puheenjohtajalle Gustav Kasselstrandille äänin 10–39. Kesäkuussa 2013 hän aloitti ruotsidemokraattien puoluelehden SD-kurirenin päätoimittajana ja saman vuoden marraskuussa hänet valittiin ruotsidemokraattien puoluehallitukseen. Bieler on toiminut myös puolueensa maahanmuuttopoliittisena puhehenkilönä vuodesta 2014. Vuoteen 2018 hän oli samanaikaisesti myös puolueen tasa-arvopoliittinen puhehenkilö.
Bieler on vaikuttanut myös puolueensa naisjärjestössä SD-kvinnorissa hallituksen jäsenenä ja sihteerinä. Hänet valittiin Ruotsin valtiopäiville syyskuun 2014 vaaleissa. Hän oli vuosina 2014–2016 valtiopäivien työmarkkinavaliokunnan varsinainen jäsen, minkä jälkeen hän jatkoi valiokunnan varajäsenenä. Hän on ollut myös sosiaalivakuutusvaliokunnan ja EU-lautakunnan varajäsen. Bieler on ollut myös Pohjoismaiden neuvoston Ruotsin valtuuskunnan jäsen.
Bieler on asunut Uppsalassa vuodesta 2007 ja on avoliitossa.
Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1978
Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1978 pelattiin Italiassa 20. syyskuuta – 1. lokakuuta 1978. Mitaliottelut pelattiin Roomassa. Maailmanmestaruuden voitti Neuvostoliitto.
Jarkko Heikkilä
Jarkko Heikkilä (s. 1970 Harjavalta) on suomalainen entinen mäkihyppääjä, joka voitti joukkuemäen nuorten MM-pronssia Asiagossa vuonna 1987. Joukkueessa hyppäsivät myös Ari-Pekka Nikkola, Erkki Nykänen ja Sasu Happonen.
Mäkihypyn maailmancupissa Heikkilä sijoittui 56:nneksi kaudella 1989–1990 ja oli samana vuonna Keski-Euroopan mäkiviikon yhteispisteissä 31:s. Vuonna 1990 hän voitti joukkuemäen SM-hopeaa Harjavallan Jymyn joukkueessa yhdessä Vesa Hakalan, Ari Raitoharjun ja Juhani Huidan kanssa.
Henrik W. J.
Henrik W. J. (s. 18. tammikuuta 1994 Muhos) on suomalainen televisiojuontaja, parturi-kampaaja, muusikko ja yrittäjä.
Oulussa suorittamansa peruskoulun jälkeen Henrik muutti Helsinkiin ollessaan vasta 16-vuotias ja aloitti hiusalan opinnot Helsingin Palvelualojen Oppilaitoksessa (sittemmin Stadin Ammattiopisto). Opinnot 1,5vuoden opiskelun jälkeen keskeytettyään hän pian sai töitä televisiojuontajana.
Henrik aloitti Mtv3 Chat -ohjelmissa juontajana kesäkuussa 2012 ollessaan vain 18-vuotias. Sittemmin hän juonsi peliohjelmia, kuten Voittosoittoa, Tiedä ja Voita -ohjelmaa, Voittostudiota, Onnenarpaa ja Musavisaa. Musavisa oli Henrikkiin personoitunut musiikkiaiheinen peliohjelma vuonna 2013. Interaktiivisen television juontajana hän toimi 2012-2016.
Loppuvuodesta 2015 Henrik palasi hiusalalle ja elokuussa 2016 hän perusti Sir Hairnik toiminimensä.
Vuonna 2017 Henrik osallistui Idols Suomi -ohjelmaan omalla erikoisella kappaleellaan "Ökötsökötrö". Hän pääsi koelauluista jatkoon, mutta tippui ohjelmasta 'Kartanoviikon' ensimmäisenä päivänä.
Antonio Arenas
Antonio Arenas Merino (13. heinäkuuta 1808 – 27. joulukuuta 1891) oli perulainen juristi ja poliitikko. Hän toimi yliopistossa oikeustieteen professorina ja myöhemmin rehtorina. Vuonna 1862 hänet valittiin Liman edustajaksi kongressiin. Hän toimi useissa poliittisissa tehtävissä, kuten ulkoministerinä ja parlamentin puhemiehenä sekä korkeimman oikeuden puheenjohtajana.
Tyynenmeren sodan loppuessa kenraali Miguel Iglesiasin johtama parlamentti allekirjoitti Anconin rauhansopimuksen Chilen kanssa. Kenraali Andrés Avelino Cáceres kannattajineen vastusti tätä ja alkoi vallata maata lähestyen palatsia. Iglesias luopui vallasta, ja maata johtamaan valittiin perustuslakineuvosto, ja sen johtoon Arenas Antonio. Hän toimi Perun tilapäisenä presidenttinä, valmistaen maata vaaleihin, jotka Caceres sitten voitti.
This Is Us (televisiosarja)
This Is Us on televisioyhtiö NBC:n esittämä yhdysvaltalainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Milo Ventimiglia, Mandy Moore, Sterling K. Brown, Chrissy Metz, Justin Hartley, Susan Kelechi Watson, Chris Sullivan, Ron Cephas Jones, Jon Huertas, Alexandra Breckenridge, Eris Baker ja Faithe Herman.
Risto-Matti Marin
Risto-Matti Marin (s. 3. syyskuuta 1976 Kuopio) on suomalainen pianisti.
Marin aloitti pianonsoiton opintonsa Kuopion konservatoriossa Jouni Rädyn opetuksessa, ja jatkoi samassa koulussa myös ammatillisiin opintoihin opettajanaan Jaakko Untamala. Hän voitti jaetun ensimmäisen sijan Kuopion pianokilpailussa vuonna 1996. Vuonna 1998 hänet hyväksyttiin opiskelemaan Sibelius-Akatemiaan, josta hän valmistui vuonna 2004 musiikin maisteriksi. Sibelius-Akatemiassa hänen opettajiaan olivat Erik Tawaststjerna ja Teppo Koivisto. Vuonna 2010 hän julkaisi tohtorintutkintoaan varten taiteellisen työn "Pianotranskription taide".
Ilari Mettälä
Ilari Mettälä (s. 26. huhtikuuta 1994) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Ilvestä. Ensimmäisn kerran Mettälä esiintyi liigatasolla 16. kesäkuuta 2018 ottelussa HJK:ta vastaan. Ilvekseen Mettälä siirtyi marraskuussa 2017 kaksivuotisella sopimuksella Turun Palloseurasta.
Meklarilista
Meklarilista oli listaamattomien yritysten arvopapereiden markkinapaikka Helsingin pörssissä. Meklarilistalle otettiin yrityksiä, jotka eivät olleet anoneet päästä noteerattaviksi, mutta joiden osakkeista oli silti kysyntää ja tarjontaa.
1930-luvulta lähtien pörssimeklarit olivat kirjoittaneet Helsingin pörssin seinällä olevalle taululle osto- ja myyntitarjouksia noteerattomista osakkeista. Vuonna 1981 näillä osakkeilla ruvettiin käymään kauppaa aina torstaisin. Meklarilista syntyi vuonna 1983, kun nämä yhtiöt kiinteytyivät oikeaksi listaksi, jolle yhtiöt otettiin eri päätöksellä. Vuodesta 1990 alkaen meklarilistan osakkeilla käytiin kauppaa sähköisesti pörssin järjestelmässä.
Meklarilistan yhtiöitä eivät koskeneet arvopaperimarkkinalaki eivätkä markkinapaikan tiedonantovelvollisuudet. Meklarilistalla noteerattiin kaikkiaan 89 yhtiötä. Niiden lisäksi oli listalla alkuvuosina lyhytaikaisesti 11 yhtiötä, joiden vaihto oli erittäin vähäistä.
Kaupankäynnistä meklarilistalla perittiin 1,6 prosentin leimavero. Vero jäi pois siinä vaiheessa, kun meklarilista siirtyi vuonna 1996 yhtä aikaa OTC-listan kanssa Arvopaperinvälittäjien yhdistykseltä Helsingin pörssin hoitoon.
Lokakuussa 1998 meklarilista ja OTC-lista yhdistettiin Helsingin pörssin I-listaksi. Tuossa vaiheessa meklarilistalla oli jäljellä enää 11 yhtiötä.
Eero Hyökyvirta
Eero Hyökyvirta (s. 17. maaliskuuta 1999) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on tällä hetkellä ilman seuraa, mutta pelasi kaudella 2018 Veikkausliigaa Ilveksen riveissä. Liigadebyyttinsä Hyökyvirta teki 15. huhtikuuta 2018 ottelussa Kuopion Palloseuraa vastaan. Ilvekseen Hyökyvirta siirtyi marraskuussa 2017 HIFK:sta. Hän kuitenkin päätyi purkamaan sopimuksensa seuran kanssa elokuussa 2018, jotta voisi keskittyä opiskeluun.
Kot Diji
Kot Diji on asutuskeskus Sindhissä, Pakistanissa. Paikka tunnetaan parhaiten varhaisharappalaisesta pikkukaupungista ja sen yllä vuorella olevasta 1700-luvulla rakennetusta linnoituksesta.
Indus-kulttuurin syntyvaihe on nimetty Kot Dijin mukaan.
Varhaisharappalaisen rauniokummun ala on 2.2-3.2 ha. Alussa Kot Dijissä oli Ravi-vaiheen asutusta. Äkkiä sinne levisi monivärinen Kot Diji -keramiikka. Tämä muuttui aikaa myöten asteittain harappalaiseksi.
Kot Diji I-kerrostumassa ei käytetty kuparia ja pronssia. Talot tehtiin alussa polttamattomista tiilistä kivipohjille. Joskus yläkaupungin kummun A kerrostumien 15-8 aikana rakennettiin yläkaupungin ympärysmuuri ainakin osittain. Kerrostumassa 7 ilmastyi viemäri ja tasainen alue, jossa oli tulipaikkoja. Kaupunki jakautui linnoitukseen ja alakaupunkiin. Näiden välissä oli muuri, ja yläkaupunki oli ylempänä. Mutta kaivausten mukaan niiden rakennukset eivät poikenneet toisistaan. Yläkaupungin ala oli noin 80x80 m. Nuolenkärjet ovat Mungidak II-IV:n tyyppisiä. Kot Diji-kaudella oli ehkä varhaista Indus-kirjoitusta ruukkujen merkeissä, luultavasti jo myös vakioituja mittoja ja painoja.
Ennen varsinaista Harappan kautta sekä ylä- että alakaupunki paloivat päätellen runsaasta tuhkasta. Yläkaupungin "linnoitus" paloi kummun A kerrostumien ¤ ja 3A välissä. Luultavasti sama tulipalo poltti myös alakaupungin B-kummun kerrostumien 3A ja 3 välissä. Kot Divin monivärinen "sarvijumalan" kuvan omaava saviriikko on luultavasti alakaupungin kerrostumasta 3A, eli juuri paloe edeltävästä kerrostumasta.
Tulipaloja sattoi samoihin aikoihin myös paikoissa/kerrostumissa Gumla III, Amri II ja Naushero ID.
Henrik Ölander
Henrik Ölander (s. 29. lokakuuta 1997) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitapuolustaja. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa PS Kemiä. Ölander esiintyi Veikkausliigassa ensimmäisen kerran 3. toukokuuta 2018 ottelussa Vaasan Palloseuraa vastaan. Kemiin Ölander siirtyi joulukuussa 2017 kaksivuotisella sopimuksella HJK:sta.
Tromboksaanisyntaasi
Tromboksaanisyntaasi on isomeraaseihin kuuluva entsyymi, joksa katalysoi tromboksaani-A:n muodostumista prostaglandiini H:sta. Tromboksaanisyntaasilla on merkitystä verihiutaleiden takertumisessa toisiinsa verihyytymien muodostuessa, verisuonien supistumisessa ja keuhkoputkien supistumisessa. Tromboksaanisyntaasin EC-numero on EC 5.3.99.3.
Tromboksaanisyntaasi on rakenteeltaan monomeeri, joka koostuu 533 aminohaposta. Ihmisen entsyymin molekyylimassa on 58–60 kDa. Tromboksaanisyntaasi kuuluu Sytokromi P450-entsyymiryhmään vaatii toimiakseen koentsyymikseen hemiryhmän.
Tromboksaanisyntaasin katalysoiman reaktion reaktiomekanismin ensimmäisessä vaiheessa prostaglandiini H sitoutuu entsyymiin. Koentsyymin rautaioni katalysoi prostaglandiinin peroksidisidoksen homolyyttistä katkaisua, jolloin siitä muodostuu radikaali, jossa hapella on sitoutumaton elektroni ja rauta hapettuu hapetusluvulta +III hapetusluvulle +IV. Muodostunut radikaali toisiintuu ja muodostuu hiiliradikaali. Tämä radikaali luovuttaa rautaionille elektronin, jolloin rauta pelkistyy hapetusluvulle +II ja muodostuu karbokationi. Tämä karbokationi syklisoituu, jolloin muodostuu tuote. Sivutuotteina muodostuu malonidialdehydiä ja 12-hydroksiheptatrieenihappoa.
Tromboksaanisyntaasin inhibiittoreita on tutkittu verihyytymien muodostumista ehkäisevinä lääkeaineina. Inhibiittorit muodostavat sidoksen hemiryhmän rautaionin kanssa substraatin sijasta.
John Paischeff
John Paischeff (23. kesäkuuta 1870 – 3. kesäkuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen liikemies, jonka huonekaluliike Oy John Paischeff Ab Helsingissä myi ja maahantoi Suomeen kertaustyylisiä huonekaluja Pietarista, Tallinnasta ja suomalaisilta puusepiltä. Liikkeen merkittävyyttä kuvastaa se, että sorvattuja kertaustyylisiä huonekaluja kutsutaan edelleen Suomessa Paischeff-tyylisiksi (tällä tarkoitetaan kuitenkin uusrenessanssihuonekaluja).
Paischeffin huonekaluliikkeen perusti kauppias John Paischeff yhdessä setänsä Alexein kanssa vuonna 1889. Liike aloitti toimintansa Helsingissä Simonkatu 6:ssa. Vuonna 1891 liike muutti Kaivokatu 12:een. Samana vuonna liikkeen yhteyteen perustettiin myös verhoomo ja liike erikoistui huonekalujen, huonekalu- ja verhokankaiden tukku- ja vähittäiskauppaan. Liike myös harjoitti erilaisten huonekalujen valmistukseen liittyvien tarvikkeiden välitystä. Liikkeen liikevaihto kasvoi nopeasti ja vuonna 1909 se oli jo yli 500 000 markkaa . Samana vuonna Johnin setä Alexei kuoli jättäen Johnin johtamaan yritystään yksin. 1.7.1910 liike muutti uusiin tiloihin Mikonkatu 7:ään Agrosin taloon, jossa yrityksellä oli näyttelyhuoneisto ensimmäisessä ja toisessa kerroksessa, sekä suuret varastohuoneet neljännessä kerroksessa. Kauppalehti kirjoitti uusista tiloista vuonna 1909:
Vuonna 1913 liikkeestä perustettiin osakeyhtiö Oy John Paischeff Ab. Paischeffin liike ei itse valmistanut huonekaluja, vaan osti ne alihankkijoiltaan. Suurin osa kalusteista tuotiin Suomeen Pietarista, Tallinnassa sijaitsevilta Luther-tehtailta ja Thonetin tehtailta Wienistä. Suomalaisista toimittajista liike hyödynsi Soukan puuseppiä, jotka valmistivat huonekaluja Paischeffin liikkeen myyntihinnaston mukaisesti. Paischeff välitti myös Billnäsin konttorihuonekaluja, Muuramen kalustoja, Wrightin kori- ja pajuhuonekalutehtaan tuotteita ja suomalaisten puuseppien tuotantoa eri puolilla Suomea, pääosin Nakkilasta ja Urjalasta (viimeksi mainituista keinutuoleja). Liike myi myös eri valmistajien rautasänkyjä. Huonekaluliikkeen ansiosta suomalaisten kotien (niin kaupunki- kuin maaseutukotien) interiöörit alkoivat samankaltaistua.
John Paischeffin osuus osakeyhtiöstä laski ajan kanssa. Hänen kuolemansa jälkeen leski Ester Paischeff omisti 34 % yhtiöstä. Ester yritti jatkaa yrityksen toimintaa, mutta 1920-luvun taloudellisten vaikeuksien jälkeen liike lopetettiin vuodenvaihteessa 1931-1932. Liikkeen entinen työntekijä Hans Schering yritti jatkaa vielä toimintaa, mutta vararikkoanomus toimitettiin 11.4.1933.
Kaulajoki
Kaulajoki on Saaristomereen laskevan Aurajoen sivujoki Pöytyällä Varsinais-Suomessa. Joen valuma-.alueen pinta-ala on 109,33 km² eikä sen valuma-alueella ole järviä.
Joki Laskee Aurajokeen Pöytyän Kaulansuussa, ja sen valuma-alue kattaa Pöytyän kunnan vuosien 2005 Karinaisten ja 2009 Yläneen kuntoliitoksia edeltänestä alueesta sen itäisen osan. Joen varrelle jäävät jokisuusta joen latvalle lueteltuna Pöytyän Kaulansuun, Jalkalan, Ellisten, Vistolan, Karhunojan, Kaulanperän, Kumilan ja Helttulan kylät. Joen ylittää Pöytyän karhunojalla yhdystie 2250 ja Pöytyän Kaulanperällä yhdystie 2254.
Pöylijoki
Pöylijoki on Saaristomereen laskevan Aurajoen sivujoki Pöytyällä Varsinais-Suomessa. Joen valuma-.alueen pinta-ala on 53,20 km² eikä sen valuma-alueella ole luontaisia järviä.
Joen alkulähteenä on entisen Pöytyän ja Yläneen rajan luona Yläneellä sijaitseva Pöytärahka Yläneen Uudenkartanon Pöytäsuon kulmakunnalla, Aurajoen ja Yläneenjoen välisellä vedenjakajalla. Joki Laskee Aurajokeen lännestä Pöytyän Raatikaisten ja Pappilan kylien rajalla. Joen suurin sivujoki on siihen lounaasta yhtyvä Nälkäjoki.
Joen valuma-alue osuu Pöytyän kunnan vuosien 2005 Karinaisten ja 2009 Yläneen kuntoliitoksia edeltäneen alueen luoteisosaan. Joen varrelle jäävät jokisuusta joen latvalle lueteltuna Pöytyän Juvan, Ojan ja Ortenojan kylät.
Joen ylittäviä teitä ovat sen suulla Pöytyän Raatikaisten luona Aurasta Oripäähän johtava yhdystie 12451, joka on osa Museoviraston Valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi määrittelemää historiallista Varkaantietä, sekä joen keskijuoksulla Pöytyän Juvan kylässä Aurasta Huittisiin johtava Kantatie 41.
Christina Krook
Christina Krook (1742–1806) oli suomalainen yksityiskoulun johtaja. 1780-luvulla Christina Krook perusti Turkuun pensionaatin eli tyttöjen sisäoppilaitoksen. Christina oli opettanut aiemmin aatelisperheiden tyttäriä eri perheissä. Koulun toisena opettajana toimi Christinan sisko Lovisa Juliana. Sisäoppilaitoksen painopiste oli käsitöissä, lukemisessa, piirustuksessa ja tanssissa. Myös ranskan kieltä opetettiin. Hän pysyi naimattomana elämänsä loppuun saakka ja kuoli kihtiin vuonna 1806.
Kot Diji -vaihe
Kot Diji-vaihe noin 3300–2600 oli se kausi, jolloin Indus-kulttuuri syntyi. Kot Dijin kulttuurin alue oli Indus-jokilaakson keski- ja pohjoisosissa. Merkittävää kylä- ja pikkukaupunkiasutusta oli syntynyt viimeistään edeltävässä Hakra-vaiheessa. kautat luonnehti melko nopea väestönkasvu. Kaudella isommat keskukset olivat jakautuneet ylimystön yläkaupunkiin ja käsityöläisten alakaupunkiin. Ehkä kirjoitus, painot ja mitat tulivat käyttöön tällä kaudella. Kot Diji-kauden aikalaiskulttuureja olivat mm Amri-Nalin kulttuuri etelässä ja Sothi-Siswalin kulttuuri Länsi-Punjabissa idässä. Luultavasti asutuskekusten välillä oli sotia. Kaudella tai sen lopussa moni läntinen asutuskeskus paloi.
Kot Dijin perinnettä oli pääosin Länsi-Punjabissa, Pakistanin luoteisosissa, Belutsistanissa ja Sindhissä. Tarkemmin sanoen paljon löytöpaikkoja on Bahwalpurissa, sahiwalissa, Bannussa, loralaissa, Zhobissa ja ja Dera Ismail Khanissa. Vähemmän niitä on Sukkurissa, Kachissa, khairpurissa, Dadussa, mianwalissa, Muzzaffargarhissa, Rawalpindissä, Karachissa, Sheikhpurassa, Swatissa, Khanewalissa, Rahimyar Khanissa, Campbellpurissa ja Multanissa. Suurimmat 10–40 ha keskukset olivat Sahiwalissa, Bahawalpurissa, Loralaissa, Dera Ismail Khanissa, Bannussa, Zhobissa, Loralaissa ja Karachissa. Eniten suuria keksuksia oli Bahawalpurissa, mutta suurin, harappa, oli Sahiwalissa.
Kot dijin saviastiat kehittyivät deltävästä hakran keramiikasta ainakin Gumlan ja Jalilpurin löytöjen mukaan. Gumla paloi kaudella kaksi kertaa.
Yli 20 ha
Minna Lindeberg
Minna Lindeberg (s. 1968) on suomalainen kirjailija, joka asuu Siuntiossa Hän on kirjoittanut useita lastenkirjoja. Kindeberg debytoi kirjailijana vuonna 1991. Hänen ja Linda Bondestamin teos "Allan ja Udo" oli ehdolla Pohjoismaiden neuvoston lasten-ja nuortenkirjallisuuspalkinnon saajaksi 2013. Yhdessä Jenny Lucanderin kanssa tehty "Vildare, värre, Smilodon" oli Runeberg- palkintoehdokkaana 2016 ja Pohjoismaiden neuvoston lasten - ja nuorten kirjallisuuspalkinnon ehdokas 2017.
THC-O-fosfaatti
THC-"O"-fosfaatti on vesiliukoinen organofostaattiesteri ja THC:n johdannainen, joka toimii THC:n aihiolääkkeenä.
Kemikaali keksittiin vuonna 1978 kun yritettiin kehittää THC:ta paremmin veteen liukenevaa kannabinoidia, joka voidaan injisoida koe-eläimeen, ja tutkia sen farmakologiaa ja toimintatapaa.
Luettelo Kreikan hämähäkkieläimistä
Tämä on luettelo Kreikan hämähäkkieläimistä. Se käsittää tärkeimmät Kreikassa tavatut hämähäkkieläinlajit (luokka Arachnida), toisin sanoen hämähäkit, lukit, puutiaiset, skorpionit ja valeskorpionit.
Kreikan kansallispuistot
Kreikan kansallispuistot on jaettu kolmeen luokkaan: kansallismetsät (Εθνικός Δρυμός, "Ethnikós Drymós"), merikansallispuistot (Εθνικό Θαλάσσιο Πάρκο, "Ethnikó Thalássio Párko") sekä muut kansallispuistot (Εθνικό Πάρκο, "Ethnikó Párko"). Niiden tehtävänä on maan kasvi- ja eläinluonnon suojeleminen. Kansallismetsiä on kymmenen, merikansallispuistoja kaksi ja muita kansallispuistoja 15 (vuonna 2018). Kreikan vanhin kansallispuisto on Ólympoksen kansallispuisto, joka perustettiin vuonna 1938.
Kaikki Kreikan kansallispuistot ovat myös Natura 2000 -alueita.
Alónnisoksen ja Pohjoisten Sporadien merikansallispuisto
Alónnisoksen ja Pohjoisten Sporadien merikansallispuisto (usein "Alónnisoksen merikansallispuisto", ) on merikansallispuisto Alónnisoksen saarta ympäröivillä merialueilla Pohjoisilla Sporadeilla Kreikassa. Se on Kreikan ensimmäinen ja koko Euroopan suurin merikansallispuisto.
Alónnisoksen merikansallispuisto perustettiin vuonna 1992. Alueen suojelemista alettiin suunnitella alun perin 1970-luvun alkupuolella. Ensimmäiset suojelusäädökset alueella astuivat voimaan vuonna 1986. Eräänä päätavoitteena oli pyrkimys suojella merialueella eläviä uhanalaisia munkkihylkeitä ("Monachus monachus"), joiden kokonaismääräksi koko Välimerellä on arvioitu noin 800. Suojelualue on tärkeä myös muiden nisäkäs-, matelija-, lintu- ja kalalajien kannalta.
Merikansallispuisto käsittää Alónnisoksen saaren, pienet saaret Adélfi, Adelfópoulo, Gioúra, Kyrá Panagiá, Peristéra, Pipéri, Psathoúra ja Skántzoura, sekä joukon pienempiä kallioluotoja. Sen pinta-ala maa- ja merialueet mukaan lukien on hehtaaria.
Axióksen suiston kansallispuisto
Axióksen suiston kansallispuisto () tai pidemmin "Axióksen, Loudíaksen ja Aliákmonaksen suiston kansallispuisto" (Εθνικό Πάρκο Δέλτα Αξιού - Λουδία - Αλιάκμονα, "Ethnikó Párko Délta Axioú - Loudía - Aliákmona") on kansallispuisto Keski-Makedoniassa pohjoisessa Kreikassa. Se käsittää nimensä mukaisesti Axiós-, Loudías- ja Aliákmonas-jokien suiston alueen. Kansallispuisto on perustettu vuonna 2004.
Kansallispuiston alue sijaitsee Thermaïkóslahden pohjukan länsirannikolla Thessalonikin metropolialueen länsipuolella. Mainittujen jokisuistojen lisäksi kansallispuistoon kuuluvat myös Gallikós-joen suu ja Kalochórin laguuni sekä Axiós-joen varsi Éllin padolle saakka. Kansallispuiston pinta-ala on noin hehtaaria. Alue on merkittävä kosteikkoekosysteemi ja merkittävä erityisesti lintualueena. Kansallispuiston alueelta on tavattu 298 eri lintulajia eli 66 % kaikista Kreikan lintulajeista, 40 nisäkäslajia, 18 matelijalajia, 9 sammakoeläinlajia ja 350 eri kasvilajia.
Kansallispuisto jakautuu Thessalonikin, Kilkíin, Péllan, Imathian ja Pierian alueyksiköiden alueelle. Kuntatasolla kansallispuistoa on Déltan, Chalkidónan, Oraiókastron, Paionían, Péllan, Alexándreian, Pýdna-Kolindróksen ja Katerínin kuntien alueella.
Chelmóksen–Vouraïkóksen kansallispuisto
Chelmóksen–Vouraïkóksen kansallispuisto () on kansallispuisto Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Se on perustettu 2. lokakuuta 2009. Alue muodostaa myös geopuiston nimellä Chelmóksen–Vouraïkóksen geopuisto (Γεωπάρκο Χελμού-Βουραϊκού, "Geopárko Chelmoú-Vouraïkoú"). Se on osa Euroopan geopuistojen verkostoa (EGN) ja samalla Unescon geopuistojen verkostoa (GGN).
Kansallispuiston ja geopuiston pinta-ala on noin hehtaaria. Se koostuu neljästä Natura 2000 -alueesta, jotka ovat Chelmós- eli Aroánia-vuoren alue, Vouraïkóksen rotko, Kalávrytan metsä sekä Kastrián luolat. Kansallispuisto sijaitsee Aigiáleian, Kalávrytan ja Sikyónan kuntien alueella Akhaian ja Korinthian alueyksiköissä.
Dadián, Lefkímin ja Souflín metsien kansallispuisto
Dadián, Lefkímin ja Souflín metsien kansallispuisto () on kansallispuisto Länsi-Traakiassa koillisessa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 2006.
Kansallispuisto sijaitsee Souflín kunnan alueella Évroksen alueyksikössä lähellä Turkin rajaa. Sen pinta-ala on noin hehtaaria, josta hehtaaria on tiukasti suojeltua. Alue suojeltiin ensimmäisen kerran vuonna 1980. Nykyisin se on myös Natura 2000 -aluetta. Kansallispuiston alueelta on tavattu noin 65 nisäkäslajia, 29 matelijalajia, 13 sammakkoeläinlajia ja 104 perhoslajia sekä 400 kasvilajia, joista 25 orkideoita.
Évroksen suiston kansallispuisto
Évroksen suiston kansallispuisto () on kansallispuisto Länsi-Traakiassa koillisessa Kreikassa. Se käsittää nimensä mukaisesti Évros-joen suiston alueen. Kansallispuisto on perustettu vuonna 2006.
Kansallispuisto sijaitsee Évroksen alueyksikössä Alexandroúpolin kunnan alueella Turkin rajan pinnassa. Kansallispuiston pinta-ala on noin hehtaaria. Tästä on suojeltu Ramsarin sopimuksella hehtaaria ( maa-aluetta ja vesialuetta). Suisto on merkittävää lintualuetta. Lisäksi siellä on tavattu 40 eri nisäkäslajia, 28 matelija- ja sammakkoeläinlajia, 46 kalalajia ja 300 eri kasvilajia.
Itä-Makedonian ja Traakian kansallispuisto
Itä-Makedonian ja Traakian kansallispuisto (), aiemmin "Néstoksen suiston, Vistonídan ja Ismarídan kansallispuisto" (Εθνικό Πάρκο Δέλτα Νέστου - Βιστωνίδας – Ισμαρίδας, "Ethnikó Párko Délta Néstou - Vistonídas - Ismarídas") on kansallispuisto Länsi-Traakiassa koillisessa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 2008.
Kansallispuisto sijaitsee Rodópin ja Xánthin alueyksiköiden alueella. Sen pinta-ala on noin hehtaaria. Kansallispuisto yhdistää kolme erillistä suojeltua kosteikkoaluetta, jotka ovat Néstos-joen suiston sekä Vistonída- ja Ismarída-järvien alueet, mukaan lukien Pórto Lágoksen laguuni. Alueeseen kuuluu myös metsää, mukaan lukien 450 hehtaarin kokoiset jäänteet osmanivallan aikana nimellä Kotzá-Ormán (”Suuri metsä”) tunnetusta hehtaarin metsästä Néstoksen varrella.
Koróneia- ja Vólvi-järvien ja Makedonian Témpin kansallispuisto
Koróneia- ja Vólvi-järvien ja Makedonian Témpin kansallispuisto () on kansallispuisto Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Se on perustettu vuonna 2004.
Kansallispuisto sijaitsee Keski-Makedonian alueella koilliseen Thessalonikin metropolialueesta. Se käsittää nimensä mukaisesti Koróneia- ja Vólvi-järvien alueet sekä Makedonian Témpin eli Rentínan solan. Kansallispuiston varsinaisen alueen pinta-ala on noin hehtaaria ja kokonaispinta-ala ympärysalueineen noin hehtaaria.
Alueella on tavattu 336 vesikasvien ja 800 maakasvien lajia, 342 eri lintulajia, 56 nisäkäslajia, 27 matelijalajia, 11 sammakkoeläinlajia sekä 29 eri kalalajia.