hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Newhaven Marinen rautatieasema
Newhaven Marinen rautatieasema on rautatieasema lähellä Newhaven Harbourin asemaa Newhavenissa, Kaakkois-Englannin East Sussexissa. Se on virallisesti yhä käytössä, mutta se on ollut suljettu matkustajilta elokuusta 2006 lähtien katoksen turvallisuusongelmien vuoksi.
Asema sijaitsee Newhavenin satamassa. Se on Seafordin radan haaralla, joka erkanee radasta pian Newhaven Harbourin jälkeen ja kulkee vaihteesta 140 metrin matkan asemalle.
Nykyisen aseman alueelle avattiin ensimmäinen rautatieasema, Newhaven Wharf, 8. joulukuuta 1847. Se suljettiin, kun läheinen Newhaven Harbourin asema avautui. Nykyisen aseman avasi London, Brighton and South Coast Railway 17. toukokuuta 1886 nimellä Newhaven Harbour (Boat Station). British Railways nimesi sen uudelleen Newhaven Marineksi 14. toukokuuta 1984.
Asema-alueen ylläpidosta ja linjan liikennöinnistä vastaa junayhtiö Southern. Se liikennöi asemalta yhden junavuoron joka arkipäivä. Tämä vuoro on niin sanottu parlamenttijuna, jolla ylläpidetään säännöllinen liikenne asemalle. Ilman sitä asema ja sille johtava rataosuus olisi suljettava, joka vaatii parlamentin hyväksynnän ja on pitkä ja kallis prosessi.
Laiturin katos oli asemalla vielä heinäkuussa 2015, mutta syyskuuhun 2015 mennessä se oli purettu.
Ryde Pier Headin rautatieasema
Ryde Pier Headin rautatieasema on yksi Wightsaarella sijaitsevan Ryden kaupungin kolmesta rautatieasemasta. Se sijaitsee Ryde Pier -laiturin päässä Wightlinkin katamaraaniterminaalin vieressä. Asemalle liikennöi Island Line Trains.
Asemaa käytti 218 060 matkustajaa kaudella 2014–2015.
Ryde Esplanaden rautatieasema
Ryde Esplanaden rautatieasema on yksi Wightsaarella sijaitsevan Ryden kaupungin kolmesta rautatieasemasta. Se sijaitsee lähellä merenrantaa linja-autoaseman vieressä. Asemalle liikennöi Island Line Trains.
Asemaa käytti 289 574 matkustajaa kaudella 2014–2015.
Ryde St. John’s Roadin rautatieasema
Ryde St. John’s Roadin rautatieasema on yksi Wightsaarella sijaitsevan Ryden kaupungin kolmesta rautatieasemasta. Se sijaitsee kaksi kilometriä etelään linjan pääteasema Ryde Pier Headistä. Asemalle liikennöi Island Line Trains. Sen vieressä on Ryden varikko, jossa Island Linen kalusto huolletaan.
Asemaa käytti 184 924 matkustajaa kaudella 2014–2015.
Andinobates
Andinobates on nuolimyrkkysammakoiden heimoon kuuluva suku. Sen lajeja tavataan Kolumbian, Ecuadorin ja Panaman sademetsissä.
Smallbrook Junctionin rautatieasema
Smallbrook Junctionin rautatieasema on rautatieasema Wightsaarella lähellä Ryden kaupunkia. Asemalle ei pääse muuten kuin junalla. Se toimii vaihtoasemana saaren pääradan Island Linen ja museorautatie Isle of Wight Steam Railwayn välillä. Island Linen matkustajajunat pysähtyvät asemalla vain niinä päivinä, joina museorautatiellä on liikennettä.
Asemaa käytti 11 230 matkustajaa kaudella 2014–2015.
Bradingin rautatieasema
Bradingin rautatieasema on rautatieasema Bradingissä Wightsaarella, Ryden ja Shanklinin välisellä Island Linella. Asemalle liikennöi Island Line Trains.
Asemaa käytti 50 954 matkustajaa kaudella 2014–2015.
Pentti Poutanen
Pentti Poutanen (s. 9. elokuuta 1922 Parikkala) on suomalainen poliitikko. Hän toimi Keskustan kansanedustajana vuosina 1970–1987 edustaen Mikkelin vaalipiiriä. Poutanen toimi Rantasalmen kunnanvaltuuston jäsenenä vuosina 1961–1985, josta ajasta hän oli valtuuston puheenjohtaja vuodet 1973–1985.
Siviiliammatiltaan Poutanen on maanviljelijä ja hän toimi viljelijänä Parikkalassa ja Rantasalmella. 
Poutasen vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Poutanen ja emäntä Ida Maria Kosonen. Poutanen avioitui vuonna 1943 Eini Esteri Revon kanssa, joka kuoli vuonna 1948. Poutasen toinen aviopuoliso vuodesta 1950 on ollut Anna-Liisa Nykänen. Poutasella on näistä liitoista viisi lasta, Ellen (s. 1944), Jukka (s. 1951), Marja-Liisa (s. 1953), Kaija (s. 1957) ja Vesa (s. 1960). Poutaselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1978. Poutanen on sotilasarvoltaan kersantti.
Poutanen on iäkkäin elossa oleva kansanedustaja, kesäkuusta elokuuhun 2017 yhdessä samana päivänä syntyneen Markus Kainulaisen kanssa ja Kainulaisen kuoltua yksinään.
Sandownin rautatieasema
Sandownin rautatieasema on rautatieasema Sandownissa Wightsaarella, Ryden ja Shanklinin välisellä Island Linella. Asemalle liikennöi Island Line Trains.
Asemaa käytti 203 142 matkustajaa kaudella 2014–2015.
Satu-Marja Nygren
Satu-Marja Nygren on työskennellyt Yleisradion pukusuunnittelijana vuodesta 1979 lähtien. Hän on työskennellyt useissa television viihde- ja draamasarjoissa sekä tv-elokuvatuotannoissa, kuten Hymyhuulissa, Velipuolikuussa, Tuliportaissa ja Kotikadussa. Nygren on myös ollut useissa Euroviisuissa Suomen esiintyjien pukusuunnittelijana.
Ranitomeya
Ranitomeya on nuolimyrkkysammakoiden heimoon kuuluva suku. Sen lajeja tavataan Andien aluskukkuloilta aina Amazonin suulle Panamassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Perussa, Brasiliassa, Ranskan Guayanassa ja mahdollisesti Boliviassa.
Martti Suntela
Martti Johannes Suntela (3. tammikuuta 1903 Padasjoki – 21. heinäkuuta 1999) oli suomalainen poliitikko. Suntela valmistui ylioppilaaksi vuonna 1927, agronomiksi 1932 ja samana vuonna maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi. Suntela toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1948–1951 edustaen Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän toimi myös Asikkalan kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja kunnanhallituksen varapuheenjohtajana.
Siviiliammatiltaan Suntela oli maanviljelijä ja hän toimi viljelijänä Asikkalassa. Suntelalle myönnettiin maanviljelysneuvoksen arvonimi vuonna 1964. Suntelan vanhemmat olivat maanviljelijä Eemil Johannes Suntela ja Lyydia Honkola. Suntelan puoliso vuodesta 1934 oli Sointu Astrea Toivonen ja heillä oli kaksi lasta, Matti Juhani (s. 1934) ja Maija-Leena (s. 1938). Suntela oli maaliskuusta 1999 saman vuoden heinäkuuhun iäkkäin elossa oleva kansanedustaja.
Laken rautatieasema
Laken rautatieasema on rautatieasema Laken kylässä Wightsaarella, Ryden ja Shanklinin välisellä Island Linella. Asemalle liikennöi Island Line Trains.
Asemaa käytti 53 006 matkustajaa kaudella 2014–2015.
Leif Hamre
Leif Hamre (9. elokuuta 1914 Molde, Møre ja Romsdal – 20. elokuuta 2007 Lier, Buskerud) oli norjalainen upseeri ja kirjailija.
Hamre opiskeli valtion taideakatemiassa Oslossa, mutta pakeni toisen maailmansodan natsimiehitystä ja liittyi ulkomailla toimineisiin norjalaisjoukkoihin. Hän sai lentäjänkoulutuksen Kanadan Little Norwayssa ja menestyi sotatehtävissä niin, että sodan jälkeen hankki lisäkoulutusta Yhdysvalloissa ja jatkoi upseerin uraa Norjan kuninkaallisten ilmavoimien helikopterijoukoissa. Hän pääsi eläkkeelle everstiluutnanttina vuonna 1974.
Vuosien 1957 ja 1978 välillä Leif Hamre kirjoitti kuusi nuortenkirjaa, jotka kaikki sijoittuvat lentäjien maailmaan. Hänen kirjojaan on käännetty 19 kielelle, myös suomeksi, ja lähes kaikki niistä saivat myös Norjan valtion lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnon. Vuonna 1983 hän julkaisi vielä aikuisille tarkoitetun romaanin "Til borgen! Til borgen!".
Shanklinin rautatieasema
Shanklinin rautatieasema on rautatieasema Shanklinissa Wightsaarella. Se on Rydeen kulkevan Island Linen pääteasema. Asemalle liikennöi Island Line Trains.
Asemaa käytti 294 698 matkustajaa kaudella 2014–2015.
Akseli Paarman
Aksel (Akseli) Arvid Paarman (1. joulukuuta 1904 Sodankylä – 9. helmikuuta 2000 Sodankylä) oli suomalainen poliitikko. Paarman toimi Keskustan kansanedustajana vuosina 1958–1966 ja 1969–1970 edustaen Lapin läänin vaalipiiriä. Hän toimi myös Sodankylän kunnanvaltuuston puheenjohtajana.
Siviiliammattiltaan hän oli maanviljelijä ja toimi viljelijänä Sodankylässä. Paarmanin vanhemmat olivat maanviljelijä Aleksanteri Paarman ja emäntä Olga Kristiina Moskuvaara. Paarmanin puoliso vuodesta 1928 oli Ida Ainasoja ja heillä oli neljä lasta, Terttu Tellervo (s. 1930), Elli Mirjam (s. 1930), Paavo Pekka Pellervo (s. 1935) ja Pirjo Paula Tuulikki (s. 1947). Paarmanille myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1969. Paarman oli sotilasarvoltaan jääkäri. Paarman oli heinäkuusta 1999 helmikuuhun 2000 iäkkäin elossa oleva kansanedustaja.
Nürburgringin 6 tunnin ajo 2015
Nürburgringin 6 tunnin ajo 2015 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2015 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 30. elokuuta Nürburgringin radalla Saksassa.
Kilpailun voitti Porschella ajaneet Timo Bernhard, Brendon Hartley ja Mark Webber.
Jules Renard
Jules Renard (22. helmikuuta 1864 - 22. toukokuuta 1910) oli ranskalainen kirjailija.
Fear Fun
Fear Fun on Josh Tillmanin Father John Misty -nimen alla julkaistu studioalbumi. Se julkaistiin 30. huhtikuuta 2012 levymerkillä Sub Pop Records.. Albumi on tunnelmaltaan melankolinen ja se julkaistiin sen jälkeen kun Josh lähti pois Fleet Foxes -yhtyeestä.
Luettelo Mihail Lermontovin suomennetusta tuotannosta
Luettelo Mihail Lermontovin suomennetusta tuotannosta:
Phyllobates
Phyllobates on nuolimyrkkysammakoiden heimoon kuuluva suku, jonka lajeja tavataan Nicaraguasta Kolumbiaan.
Span 6 tunnin ajo 2015
Span 6 tunnin ajo 2015 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2015 toinen osakilpailu, joka ajettiin 2. toukokuuta Circuit de Spa-Francorchamps'n radalla Belgiassa.
Kilpailun voitti Audilla ajaneet André Lotterer, Marcel Fässler ja Benoît Tréluyer.
Silverstonen 6 tunnin ajo 2015
Silverstonen 6 tunnin ajo 2015 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2015 ensimmäinen osakilpailu, joka ajettiin 12. huhtikuuta Silverstonen moottoriradalla radalla Englannissa.
Kilpailun voitti Audilla ajaneet André Lotterer, Marcel Fässler ja Benoît Tréluyer.
Silverstonen 6 tunnin ajo 2014
Silverstonen 6 tunnin ajo 2014 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2014 ensimmäinen osakilpailu, joka ajettiin 20. huhtikuuta Silverstonen moottoriradalla radalla Englannissa.
Kilpailun voitti Toyotalla ajaneet Anthony Davidson, Sébastien Buemi ja Nicolas Lapierre.
Span 6 tunnin ajo 2014
Span 6 tunnin ajo 2014 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2014 toinen osakilpailu, joka ajettiin 3. toukokuuta Circuit de Spa-Francorchamps'n radalla Belgiassa.
Kilpailun voitti Toyotalla ajaneet Anthony Davidson, Sébastien Buemi ja Nicolas Lapierre.
Notoro (1920)
Notoro () oli keisarillisen Japanin laivaston Shiretoko-luokan tankkeri ja kellukekoneiden emälaiva.
Alus tilattiin Kawasakin Kōben telakalta ja se laskettiin vesille 3. toukokuuta 1920. Alus valmistui 10. elokuuta Shiretoko-luokan laivastotankkerina ja se muutettiin kellukekoneiden emälaivaksi vuonna 1924.
Alus palautettiin laivastotankkeriksi vuonna 1942. Yhdysvaltain laivaston sukellusveneen Palaun itäpuolella 20. syyskuuta 1943 laukaisema torpedo vahingoitti pahoin alusta. Alus vahingoittui uudelleen pahoin ilmapommituksessa 5. marraskuuta 1944 ollessaan korjattavana Singaporessa. Hylky muutettiin kelluvaksi öljysäiliöksi. Alus poistettiin palveluksesta ja se romutettiin Singaporessa 3. toukokuuta 1947.
Fujin 6 tunnin ajo 2014
Fujin 6 tunnin ajo 2014 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2014 viides osakilpailu, joka ajettiin 12. lokakuuta Fuji Speedwayn radalla Japanissa.
Kilpailun voitti Toyotalla ajaneet Anthony Davidson ja Sébastien Buemi.
Shanghain 6 tunnin ajo 2014
Shanghain 6 tunnin ajo 2014 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2014 kuudes osakilpailu, joka ajettiin 2. marraskuuta Shanghai International Circuitin radalla Kiinassa.
Kilpailun voitti Toyotalla ajaneet Anthony Davidson ja Sébastien Buemi.
Fantasy Records
Fantasy Records on yhdysvaltalainen levy-yhtiö, jonka veljekset Max ja Sol Weiss perustivat vuonna 1949. Fantasy Records keskittyi ensimmäisinä vuosinaan jazz-pianisti Dave Brubeckin tuotannon julkaisemiseen, mutta on todennäköisesti tunnetumpi koomikko Lenny Brucen sekä rock-yhtyeen Creedence Clearwater Revivalin levytyksistä.
Bahrainin 6 tunnin ajo 2014
Bahrainin 6 tunnin ajo 2014 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2014 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 15. marraskuuta Bahrain International Circuitin radalla Bahrainissa.
Kilpailun voitti Toyotalla ajaneet Alexander Wurz, Stéphane Sarrazin ja Mike Conway.
São Paulon 6 tunnin ajo 2014
São Paulon 6 tunnin ajo 2014 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2014 kahdeksas osakilpailu, joka ajettiin 30. marraskuuta Interlagosin radalla Brasiliassa.
Kilpailun voitti Porschella ajaneet Romain Dumas, Neel Jani ja Marc Lieb.
Rajantie
Rajantie on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Silverstonen 6 tunnin ajo 2013
Silverstonen 6 tunnin ajo 2013 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2013 ensimmäinen osakilpailu, joka ajettiin 14. huhtikuuta Silverstonen moottoriradalla radalla Englannissa.
Kilpailun voitti Audilla ajaneet Allan McNish, Tom Kristensen ja Loïc Duval.
Halila
Halila voi tarkoittaa:
Span 6 tunnin ajo 2013
Span 6 tunnin ajo 2013 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2013 toinen osakilpailu, joka ajettiin 4. toukokuuta Circuit de Spa-Francorchamps'n radalla Belgiassa.
Kilpailun voitti Audilla ajaneet André Lotterer, Marcel Fässler ja Benoît Tréluyer.
São Paulon 6 tunnin ajo 2013
São Paulon 6 tunnin ajo 2013 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2013 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 1. syyskuuta Interlagosin radalla Brasiliassa.
Kilpailun voitti Audilla ajaneet André Lotterer, Marcel Fässler ja Benoît Tréluyer.
Tuomioistuinten kyselykäyttöjärjestelmä
Tuomioistuinten kyselykäyttöjärjestelmä (KYÖSTI) on Oikeusrekisterikeskuksen tietojärjestelmä, joka sisältää tuomioistuinten julkisia diaaritietoja. Kyselykäyttöjärjestelmän avulla asiakkaat voivat selailla sähköisessä muodossa olevia tuomioistuinten julkisia diaaritietoja tuomioistuinten kirjaamoissa olevilla asiakaspäätteillä. Tietojärjestelmään ei ole suoraa julkista pääsyä internetistä.
Matti Paavilainen (kansanedustaja)
Matts (Matti) Paavilainen (26. helmikuuta 1874 Räisälä – 5. toukokuuta 1957 Kiukainen) oli suomalainen poliitikko. Paavilainen toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1927–1929. Hän toimi myös Rantasalmen kunnanvaltuutettuna.
Siviiliammatiltaan hän oli maanviljelijä, ja hän toimi viljelijänä Rantasalmella, Räisälässä, Joroisissa, Jalasjärvellä, Kurikassa, Hinnerjoella ja Kiukaisissa. Paavilaisen vanhemmat olivat maanviljelijä, kauppias Pehr Paavilainen ja Elisabet Tikka. Paavilaisen puoliso vuosina 1898–1918 oli Ilmi Kristiina Vainio ja toinen puoliso vuodesta 1918 Tiina Hilma Tolvanen.
Finley Peter Dunne
Finley Peter Dunne (10. heinäkuuta 1867 Chicago - 24. huhtikuuta 1936 New York) oli yhdysvaltalainen humoristi ja kirjailija.
Circuit of the Americasin 6 tunnin ajo 2013
Circuit of the Americasin 6 tunnin ajo 2013 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2013 viides osakilpailu, joka ajettiin 22. syyskuuta Circuit of the Americasin radalla Austinissa.
Kilpailun voitti Audilla ajaneet Allan McNish, Tom Kristensen ja Loïc Duval.
Fujin 6 tunnin ajo 2013
Fujin 6 tunnin ajo 2013 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2013 kuudes osakilpailu, joka ajettiin 20. lokakuuta Fuji Speedwayn radalla Japanissa.
Kilpailun voitti Toyotalla ajaneet Alexander Wurz, Nicolas Lapierre ja Kazuki Nakajima.
Shanghain 6 tunnin ajo 2013
Shanghain 6 tunnin ajo 2013 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2013 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 9. marraskuuta Shanghai International Circuitin radalla Kiinassa.
Kilpailun voitti Audilla ajaneet André Lotterer, Marcel Fässler ja Benoît Tréluyer.
Bahrainin 6 tunnin ajo 2013
Bahrainin 6 tunnin ajo 2013 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2013 kahdeksas osakilpailu, joka ajettiin 30. marraskuuta Bahrain International Circuitin radalla Bahrainissa.
Kilpailun voitti Toyotalla ajaneet Anthony Davidson, Sébastien Buemi ja Stéphane Sarrazin.
Silverstonen 6 tunnin ajo 2016
Silverstonen 6 tunnin ajo 2016 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2016 ensimmäinen osakilpailu, joka ajettiin 17. huhtikuuta Silverstonen moottoriradalla radalla Englannissa.
Kilpailun voitti Porschella ajaneet Marc Lieb, Romain Dumas ja Neel Jani.
Span 6 tunnin ajo 2016
Span 6 tunnin ajo 2016 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2016 toinen osakilpailu, joka ajettiin 7. toukokuuta Circuit de Spa-Francorchamps'n radalla Belgiassa.
Kilpailun voitti Audilla ajaneet Loïc Duval, Lucas di Grassi ja Oliver Jarvis.
Nürburgringin 6 tunnin ajo 2016
Nürburgringin 6 tunnin ajo 2016 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2016 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 24. heinäkuuta Nürburgringin radalla Saksassa.
Kilpailun voitti Porschella ajaneet Timo Bernhard, Mark Webber ja Brendon Hartley.
Kyynäröinen (Hämeenlinna, Viiala)
Kyynäröinen eli myös Kyynäräjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Viialan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se sijaitsee Vaimaroisen eteläpuolella kahden yli 20 metriä korkean mäen välissä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa . Järvellä on luotomainen pieni saari etelärannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat kangasmetsää lukuun ottamatta itäpään maatilan maita. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,7 metriä mpy. Järveen laskee parin suon kuivatusojat ja se on yhdistetty Vaimaroiseen kahdella ojalla, jossa on pudostusta 10 senttimetriä.
Suolikkojärvi
Suolikkojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Viialan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi on käytännössä paljon kapeampi ja sen länsipäässä järven melkein katkaisee niemi, jonka kohdalla järvi on enää yli 10 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Pohjoisrannalla on yksi maatila ja muilla rannoilla yhteensä neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Viialan kylästä. Järvi on saareton.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järveen laskee pohjoisesta muutama metsien kuivatusoja. Järven laskuoja lähtee järven itäpäästä ja se laskee Vaimaroiseen, joka on 1,8 metriä alempana. Järven vedenpinnan korkeus on 122,4 metriä mpy.
Keskilammi (Hattula)
Keskilammi tai myös Keskilampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvessä on yksi saari itärannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa soistunutta metsämaata. Rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet suoraan valtatieltä 10 tai Viialan kylän kautta.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Renkajoen keskiosan alueeseen se kuuluu. Siihen laskee muutama kuivatusoja ympäröivästä metsästä sekä Takalammin ja Kakarilammin yhteinen laskuoja. Lammen oma laskuoja on 200 metriä pitkä ja se laskee Vaimaroisen länsirantaan. Sen vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy. eli pudotusta tulee pari metriä.
Takalammi (Hattula)
Takalammi, tai myös Takalampi , on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lampi sijaitsee Vaimaroisen länsipuolella kangasmaastossa. Sen pinta-ala on 7,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat alavaa metsämaata. Lammen etelärannalla sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa, jonne johtaa tie valtatieltä 10 Hämeenlinna]n Nummenkylän suunnalta.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,8 metriä mpy. Lyhyt laskuoja laskee Keskilammiin, jonka vedenpinta on 10 senttimetriä alempana. Takalammiin laskee kaksi suo-ojaa, jotka tuovat Kaivettusuon kuivatusvesiä ja Kakarilammin vesiä.
Kakarilammi (Hattula, Myllykylä)
Kakarilammi , tai myös Kakarlampi , on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lampi sijaitsee Kaivettusuolla Vaimaroisen luoteispuolella. Sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistunutta kangasmetsää. Se on autio eikä sinne johda tietä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Siihen on johdettu Kaivettusuolta sen kuivatusojia ja siitä laskee yksi osin luontaiselta vaikuttava oja Takalammiin. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,0 metriä mpy., joten laskuojalle tulee pudotusta 9,2 metriä. Laskuojan vedet jatkavat vielä Keskilammin kautta Vaimaroiseen.
Raitalammi
Raitalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon taajaman Muurilassa sijaitseva lampi.
Lampi sijaitsee Rengon taajama-alueella Renkajärveltä alkavalla ja Tunturivuorelle jatkuvalla harjujaksolla. Se on muodostunut yhteen taajama-alueen sisällä olevista supista . Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Rannat ovat yksityisomistuksessa tai vanhainkodin kohdalla kaupungin omistuksessa. Renkajoki tekee siinä olevan laajentuman jälkeen mutkan, jossa joessa on koski. Siinä kohdassa kadut muodostavat risteyksen, jossa sijaitsee Rengon kirkko. Kadut, jotka ohittavat lammen sen vierestä, ovat Kappelintie ja Rengonraitti. Nämä yhdessä lammen takana kulkevien katujen Raitalammintie ja Tuikontie sulkevat lammen sisäänsä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Vaikka Renkajoki ohittaa sen läheltä, yhtyy sen laskuoja jokeen yli 400 metriä alempana. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,1 metriä mpy.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa joen rannat oli raivattu niityiksi. Muu seutu ”Rengon” ympäristössä oli peltomaata. Myös Raitalammin pohjois- ja itärannat olivat peltoa. Lammen etelärannalla sijaitsi torppa. Tähän karttaan oli piirretty vain ”Rengonraitti”.
Vuoden 1961 peruskartassa Raitalammin rannat olivat muuten peltomaata lukuun ottamatta kunnalliskodin tonttia ja joidenkin asuintalojen tontteja.
Likolammi (Renko)
Likolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylässä Isomäen eteläsivulla sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 100 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Rengon kautta kulkevalla harjujaksolla, joka erottuu selvimmin Renkajärveltä Rengon taajaman kautta Tunturivuorelle olevalla osuudella, ja se on ilmeisesti suppa . Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsää, jonne on rakennettu asuintaloja.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,4 metriä mpy. Vuoden 1961 peruskartassa lammelle on piiretty laskuoja viereiseen Renkajoessa olevaan laajentumaan, mutta uusissa kartoissa sitä ei enää näy. Lampeen ei tule muualta ojia.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on piirretty nimettömänä metsälampena. Vuoden 1962 peruskartassa lammen rannoille oli rakennettu kolme asuintaloa ja alue oli tuolloin metsää.
Kirkkojärvi (Renko)
Kirkkojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon taajamassa Rengon kirkon vieressä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee harjujaksolla, joka kulkee Rengon kautta, ja se sijaitsee aivan Renkajoen rinnalla . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven rannoille on rakennettu asuirakennuksia ja sen kaakkoispäässä sijaitsee Rengon kirkko ja hautausmaa. Sen luoteispäässä on uimaranta. Järven pohjoispuolelta sen ohittaa valtatie 10 ja ja eteläpuolelta Kappelintie. Rengonraitti ohittaa järven sen länsipuolelta ja siellä on joitakin taajamakeskuksen yleisiä rakennuksia.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,5 metriä mpy. Järven laskujoki on 150 metriä pitkä ja se yhtyy Renkajokeen kirkon eteläpuolella. Siihen ei tule muualta ojia.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Rengon kirkko oli merkitty Kirkkojärven ja joenuoman laajentuman välissä kulkevan maantien pohjoispuolelle. Kyseisen tie on edelleen osittain olemassa. Järven eteläpäässä on sijainnut kolmitaloinen Muurilan kylä. Niiden pellot sijaitsivat järven eteläpäässä ja järven pohjoispäähän asti ulottui pohjoisessa sijainneen kylän pellot.
Vuoden 1961 peruskartassa järven rannoille ulottui vielä joitakin peltoja, mutta rannat olivat jo osittain rakennettuja. Vuoden 1979 kartassa olivat pellot jääneet rakennuksien ja pihamaiden alle.
Korpilammi (Renko)
Korpilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 12 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lampi sijaitsee lähes ojittamattoman suoalueen sisällä. Lampeen on johdettu vain yksi lyhyt suo-oja. Keskellä lampea sijaitsee yksi halkaisijaltaan lähes 60 metrinen saari. Lammen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen lounaispuolella on yksi vapaa-ajan asunto, jonne tulee metsäautotie. Valtatielle 10 on matkaa 700 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,5 metriä mpy.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimeksi on kirjoitettu ”Mehtalampi” ja se sijaitsi silloinkin Kilpilammen vieressä. Lammen nykyinen laskuoja oli silloinkin sen laskuojana, joka kiemurteli suomaastossa suon reunalle. Lampi oli tuolloin autio.
Vuoden 1961 peruskartassa oli lampi vielä autio ja sen eteläinen ympäristö ojittamaton. Vanajan raja ylitti järven pohjoispään. Vapaa-ajan asunto ja sinne johtava tieilmaantuivat vasta vuoden 1979 karttaan.
Kilpilammi (Renko)
Kilpilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Korpilammensuolla Korpilammen vieressä ja avosuon laidalla noin 150 metriä valtatieltä 10. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat pelkästään suota. Lampi on alle 100 metrin päässä olevaa mökkiä lukuun ottamatta autio eikä sinne johda tietä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,5 metriä mpy. Lammella ei ole tulo- eikä laskuojia.
Sekä vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa että vuoden 1961 peruskartassa lampi oli autio ja koskematon.
Alijärvi (Renko)
Alijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan . Siinä on kaksi saarta, joista toisessa on rakennus. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Sen rannat ovat kangasmetsää, jonka itärannat sivuavat asutusaluetta. Rannoille on rakennettu vain kymmenisen rakennusta, joista osa on vapaa-ajan asuntoja.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,2 metriä mpy, joka on 2,6 metriä alempana kuin järven yläpuolella sijaitsevassa Ylijärvessä. Ylijärvi laskee Alijärveen Kuittilankosken kautta, jossa on kuitenkin vedenpintaa säännöstelevä pato. Molemmat järvet ovat Renkajoen läpivirtausjärviä ja ne erottaa toisistaan Kuittilanharju .
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on merkitty karttaan nimettömänä ja sen vesistöjärjestely vaikuttaa samantapaiselta kuin nykyäänkin.
Ylijärvi (Hämeenlinna)
Ylijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon ja Kuittilan kylän lähellä sijaitseva järvi. Sen vedenpinta on samassa tasossa kuin Myllyjärvelläkin, mutta näitä järvialtaita pidetään eri järvinä.
Järven pinta-ala on 10,1 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvi sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen etelärantoja reunustavat peltomaat ja pohjoisrantaan laskee Kuittilanharjun rinteet. Rannoilla on haja-asutusta ja vapaa-ajan asutusta.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy, mikä on sama korkeus kuin yläpuolisella Myllyjärvelläkin. Järviä yhdistää toisiinsa Viljaankoski , joka on jäänyt vedenpinnan alle. Syy vedennousuun on Yläjärven lasku-uomana toimineen Kuittilankosken patoaminen. Ylijärveen laskee viereinen Pieru, johon vuorostaan laskee Naarajärvestä Naarajärvenoja. Naarajärvi kerää mukaansa ojitettujen soiden kuivatusvesiä ja Kakarilammin laskuojan. Järvi on Renkajoen läpivirtausjärvi, joka laskee Kuittilankosken kautta Alijärveen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Ylijärvi vaikuttaa olevan osa ”Myllyjärveä”. Myllyjärveen saattoi kuulua muirakin Reankjoen ympäristön järviä, mikä viittaa korkeampaan vedenkorkeuteen.
Pieru (Renko)
Pieru on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Renkajärveltä Renkoon kulkevan harjujakson sivussa ja se on siten osa harjujakson jäätikköjokimuodostumaa. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen pohjoisrannat ovat harjunrinteitä ja etelärannat peltonaata ja rakennuksien pihamaata.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,4 metriä mpy. Järveen laskee Naarajärven laskuoja Naarajärvenoja, johon yhtyy alajuoksulla suo- ja pelto-ojia. Yläjuoksulla Naarajärvenojaan yhtyy ojitettujen soiden kuivatusojia sekä Kakarilammin laskuoja.
Naarajärvi (Hämeenlinna, Viiala)
Naarajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä Viialan kulmakunnalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 12,2 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa metsäautotiet Viialasta ja valtatieltä 10.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119 metriä mpy. Järveen laskee metsä- ja suo-ojia eri suunnilta. Länsipäähän laskee metsäoja, joka kerää vedet pääasiassa Isosuolta, jossa sijaitsee Mustalammi. Sen johto-oja juoksee Naaralammin läpi ja siihen yhtyy alajuoksulla etelästä Perilammin laskuoja. Järven etelärantaan laskee johto-oja Kallioahonsuolta, jossa sijaitsee pieni Kallioahonlammi.Naarajärven laskuoja on Naarajärvenoja, joka laskee Pieruun.
Mustalammi (Hämeenlinna, Viiala)
Mustalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä Viialan kulmakunnalla sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee ojitetulla Isosuolla turvetuotantoalueen reunalla. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovatkin metsittynyttä suota. Lampi on autio, mutta sen luoteipään ohittaa Rengon suunnalta tuleva metsäautotie.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,8 metriä mpy. Lammen laskuoja laskee Naaralammiin.
Myllyjärvi (Renko)
Myllyjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi. Viereisten järvien Ylijärven ja Matokosken vedenpinnan korkeudet ovat samalla tasolla ja ne voidaan ajatella muodostavan yhden suuremman järvialtaan.
Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se on Renkajoen läpivirtausjärvi, jossa Renkajoki virtaa Renkajärven ja Rengon välisessä harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujen välissä on mahdollisia suppia, jotka ovat harjun rinteisiin jääneitä painaumia . Kun Ylijärven luusuassa oleva Kuittilankosken pato on nostanut vedenpintaa, ovat vesialtaat yhdistyneet pitkäksi järvialtaaksi. Myllyjärven rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoilla sijaitsee yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille tulee metsäautotiet Rengon suunnalta. Saaria sillä on järven luoteispäässä yksi.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy. Alajuoksulla sijaitsee Ylijärvi, jonne Viljaankosken salmen vedet laskevat. Yläjuoksulla sijaitsee Matoksken järviallas, joka laskee Myllyjärveen Kärmekosken salmen kautta. Järveen laskee vielä pohjoisesta ojitetun heinisuon Kivisenojaa myöten, saman rannan tuntumasta Sammakkolammin laskuoja, ja vielä luoteisrantaan Kortejärven kahden erillisen altaan vedet.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimenä käytettiin ”Myllyjärveä” ja se oli piirretty nykyistä laajemmaksi. Siinä olivat samana järvialtaana Ylijärvi ja Myllyjärvi sekä Kortejärven molemmat järvialtaat, mutta Matokoski oli piirretty erillisenä järvenä.
Vuoden 1961 peruskartassa oli Myllyjärven toiseksi nimeksi merkitty Ylijärvi, mutta vuoden 1979 sitä kutsuttiin Yläjärveksi ja vuoden 1989 kartassa taas Ylijärveksi. Kansalaisen karttapaikan kartassa se on Myllyjärvenä ja alajuoksulla on käytössä Ylijärven nimi.
Kortejärvi (Renko)
Kortejärvi tai myös Yli-Kortejärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi. Alueella on toinenkin Kortejärvi, jota kutsutaan Ali-Kortejärveksi.
Järven pinta-ala on 12,0 hehtaaria ja se on 850 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järven ympäristö sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Se on ilmeisesti syntynyt harjun sivulle jääneeseen painaumaan eli suppaan . Järven rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa harjujen rinteitä. Pohjoisrantaa kiertää harju ja eterantaa reunustaa mahdollinen sanduritasanne . Järvellä on kolme saarta, joista kaksi ovat rannassa ja yksi keskellä järveä. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,8 metriä mpy. Siihen ei laske ojia, mutta järvi on yhdistetty viereiseen samalla korkeudella olevaan Ali-Kortejärveen, joka laskee mahdollisesti Myllyjärveen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Kortejärvet on piirretty yhdistyneenä Myllyjärveen . Vuoden 1961 peruskartassa järviä kutsuttiin yhteisellä nimellä Kortejärvet, joiden vedenpintojen korkeusero oli 20 senttimetriä. Järvistä oli laskuoja Myllyjärveen. Vuoden 1979 kartassa järvien välistä olaa oli levennetty niin, ettei Ali-Kortejärvellä ollut enää omaa vedenpinnan korkeutta.
Saikko (Renko)
Saikko on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 7,0 ha ja se on 700 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Renkajärven ja Rengon välisen harjujakson vieressä Myllyjärven luoteispään lähellä. Harjujakson ympäristö sisältyy sen synnyttämään jäätikköjokimuodostumaan ja järvi on ilmeisesti muodostunut siinä olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etenkin järven lounaisrannat vaikuttavat deltamuodostumilta ja muut rannat harjujen tai moreeniselänteiden rinteiltä . Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet yhdystieltä 2855.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,8 metriä mpy. eikä sillä ole laskuojaa. Eteläiseltä Saikonsuolta on johdettu kuivatusojia järven suuntaan.
Matokoski (Renko)
Matokoski tai myös Kärmekoski on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi. Sen vedenpinta on samalla tasolla Myllyjärven kanssa ja näitä voidaankin pitää saman järven eri altaina.
Lammen pinta-ala on 4,5 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on Renkajoen läpivirtausjärvi, jonka vedenpintaa on keinotekoisesti nostettu Ylijärven luusuassa olevalla padolla. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen eteläranta on jyrkkää harjun rinnettä, mutta pohjoispuolen rannat ovat tasalakisten deltamuodostumien rinteitä. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2855.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy.
Tammilammi (Renko)
Tammilammi tai myös Taimilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvi sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun sivussa olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen etelärannassa veteen laskeutuu harjun jyrkkä rinne ja pohjoisrannassa veteen laskeutuu tasalakisen deltamuodostuman rinteitä. Siinä on kaakkoispäässä pieni saari ja rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Lammen luusua on padottu.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110 metriä mpy. Lampi on Renkajoen läpivirtausjärvi, johon tulee vettä Vahteristolta ja josta menee vettä Matokoskeen.
Vuoden 1961 peruskartassa lammen nimi kirjoitettiin vielä ”Taimilammi” eikä sen luusuaa oltu padottu. Siihen on ilmaantunut pado vuoden 1979 karttaan, jolloin myös vedenpinta on kohonnut. Lammella oli tuolloin kaksi saarta. Lammella oli nykyinen nimi vuoden 1989 kartassa.
Paskolammi (Renko)
Paskolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä Hiitankankaalla sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. lampi sijaitsee tasaisenmaan suolla, jota on hieman ojitettu. Hiitankangas kuuluu Salpausselän kolmosvaiheen muodostumiin, jossa Paskolammi on syntynyt Renkajoen murroslaakson jäätikköjokimuodostuman loivaan painaumaan. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat suomaata paitsi etelärannassa, missä ne ovat metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Lammen vierestä kulkee Hiitan tilalle johtava tie, joka haarautuu yhdystieltä 2855.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,7 metriä mpy.
Vuoden 1961 peruskartassa ympäröivä suo oli ojittamatta, mutta vuoden 1979 kartassa Rapalammin puoleinen osa suota oli tiheästi ojitettu.
Rapalammi (Renko, Hiitankangas)
Rapalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun sivulle kasautuneen deltamuodostuman päälle jääneeseen loivaan painaumaan . Lammen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. Lammen länsirantaan on rakennettu mökki, jolle johtaa yhdystieltä 2855 haarautuva metsäautotie.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,3 metriä mpy. ja se on yhdistetty suon kuivatusojiin.
Miekolammi (Hattula)
Miekolammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 6,0 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvi sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostuman välittömässä läheisyydessä. Jääkauden loppuaikojen jäätikön sulaminen on vaikuttanut merkittävästi järven muodostumiseen . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat osittain soistunutta metsämaata. Se lähellä sijaitsee entinen maatila ja rannoilla on neljä vapaa-ajan asuntoa Hämeenlinnan ja Hattulan välinen raja ylittää lammen sen keksikohdasta niin, että kaakkoispää kuuluu Hämeenlinnalle.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,6 metriä mpy. Järvestä on johdettu oja metsäojiin, jotka risteilevät tasaisella Hiitankankaalla. Kankaan vedet kulkeutuvat lopulta Miekonojaan, ja siitä eteenpäin Kalkasojaan, joka yhtyy Renkajokeen Rengon Kuittilassa.
Vahteristo (Hämeenlinna)
Vahteristo on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi ja sen ympäristö sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun vereen jääneeseen painaumaan eli suppaan, joka syntyi jäävuoren sulettua harjunvieressä . Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoispuolella sijaitsee maatila, jonka pelto on järven vaikutuspiirissä. Eteläranoilla harjun rinteet laskeutuvat jyrkkinä suoraan veteen. Järvi on Renkajoen läpivirtausjärvi ja sen vedenpinnan korkeutta on nostettu Vahteriston koskeen rakennetulla padolla. Järvessä on yksi saari.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,2 metriä mpy. Siihen ei laske muita ojia.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa nykyisen padon kohdalla toimi Hiittan saha (”Hiitta säg”). Vuoden 1961 peruskartassa Vahteristo vaikutta pienemmältä kuin nykyään eikä sillä ole kartassa saarta, mutta vuoden 1979 kartassa tilanne on nykyisenkaltainen.
Niittylammi (Hämeenlinna)
Niittylammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Renkon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 100 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lampi ja sen ympäristö kuuluu Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Lampi on ilmeisesti syntynyt jäätikköjoen vesien purkautumisalueen keskellä olevaan alankoon. Lammen lähiympäristöä reunustaa muutamassa suunnassa tasalakisten deltamuodostumien jyrkät rinteet . Sen rantaviivan pituus on 350 metriä ja sen rannat ovat suota. Vaikka suo on ojitettu, saa lampi vetensä pääosin pohjavedestä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,7 metriä mpy. Lammella ei ole tulo- tai laskuojia. Siihen on johdettu vain oman suon kuivatusojia.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ”Suo lampi”. Nykyinen nimitys viittaa niittyjen raivaamiseen, mutta tässä kartassa ei ole merkkejä ihmistoiminnasta. Vuoden 1961 peruskartassa oli jo merkitty metsässä kulkeva tie, joka johti Mustalammille ja ohitti Niittylammin läheltä. Tieltä tulee suolle kärrypolku.
Tuomisto (Hämeenlinna)
Tuomisto on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Hattulassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 16,0 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvi ja sen ympäristö sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun viereen jääneen jäävuoren painaumaan eli suppaan . Järvi on Renkajoen läpivirtausjärvi eikä siihen laske muita ojia kuin sen etelärannan tuntumassa olevan lammen oja. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven etelärannat ovat lähes koko pituudeltaan harjun jyrkkää rinnettä ja sen pohjoisrannat ovat Korkeamäen harjumuodostumien tai deltamuodostuman rinnettä. Rannoille on rakennettu parikymmentä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa yhdystieltä 2855 haarautuvat tiet. Järvessä on yksi saari, jonak alapuolella sijaitsee Vahresalmen kapeikko. Kapeikossa kulkee Hattulan ja Hämeenlinnan välinen raja. Hattulalle kuuluu järven yläpää.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,2 metriä mpy.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli piirretty kunnanrajan kohdalta poikki ja siinä kulki vain Renkajoen uoma. Alajuoksulla Hiittan sajan pato piti järven vedenpintaa niin korkealla, että Tuomiston kaakkoispäässä vesi oli mahdollisesti koholla. Vielä myöhemminkin on järven vedenpinta vaihdellut. Vuoden 1961 peruskartassa oli järvelle meritty yksi saari, mutta seuraavassa vuoden 1979 kartassa niitä oli kaksi. Vaikuttaa siltä, että vedenpinta olisi noussut ja sitten vuoden 1989 kartan jälkeen taas laskenut.
Veittijärvi (Hattula)
Veittijärvi tai myös Veitsijärvi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 9,3 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun ja sanduritasanteiden välissä olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven pohjoisrannassa veteen laskeutuu jyrkkä harjun rinne, mutta sen etelärannat ovat alavaa maata. Niitäkin reunustavat rinteet, jotka ovat sandurin aikaansaamia. Rannoille on rakennettu parikymmentä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa Myllykylältä tiet. Hämeenlinnan puoleinen raja ohittaa järven kaakkoispään 50 metrin etäisyydeltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä mpy. Sen ainoa tulo-oja laskee järven luoteispäähän. Se tulee harjujakson eteläpuolelta suoalueelta ja se virtaa turvetuotantoalueen vierestä. Laskuoja alkaa Väärälammista ja virtaa kolmen pienen lammen läpi ennen Veittijärveen laskemistaan. Tuotantoalueen kuivatusojassa on saostusallas ennen ojaa. Veittijärvi laskee Renkajokeen alle 50 metristä ojaa myöten.
Väärälammi (Hattula)
Väärälammi tai myös Väärälampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa ja Hämeenlinnassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat kokonaan suota. Hieman pohjoisessa alkaa kuitenkin metsämaasto.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123 metriä mpy. Siihen on johdettu vain lyhyitä suon kuivatusojia.
Vuoden 1956 peruskartassa luki lammen nimen vieressä toinenkin nimi ”Veril.” eli Verilammi. Suo vuoden 1956 ja 1979 kartoissa luonnontilainen ja lammin laskuoja luontainen puro. Turvetuotanto oli aloitettu ja viety varsin pitkälle vuoden 1989 kartassa.