Suomen syntyvyysromahdus
Suomen syntyvyysromahdus käsittelee Suomen syntyvyystilaston heikentymistä.
Suomi ei ole ainoa maailman maa, jossa on laskeva trendi syntyvyydessä ja heikko syntyvyys. Etelä-Koreassa syntyvyysluvun ennustetaan olevan 0,96 vuonna 2018. Etelä-Koreassa heikkoon syntyvyyteen vaikuttaa naisten työelämään osallistuminen: se että naiset lykkäävät lasten hankintaa tai eivät hanki lapsia lainkaan, sillä lapsen saaminen heikentää ylennyksiä ja aiheuttaa syrjintää työmarkkinalla. Japanin syntyvyysluku on 1,43. Japanissa matalaan syntyvyyslukuun vaikuttaa kulttuurinen odotus siitä että mies on perheen elättäjä ja nuorilla miehillä on vaikeuksia löytää vakaita ja hyväpalkkaisia töitä: toisin sanoen japanilaiset nuoret miehet eivät mahdu työmarkkinalle.
Maailman matalin kokonaishedelmällisyysluku on Singaporessa: 0,83. Toiseksi matalin Macaossa: 0,95. Kolmanneksi matalin Taiwanissa: 1,13. neljänneksi matalin Hong Kongissa: 1,19 ja viidenneksi matalin Puerto Ricossa: 1,22.
Vuonna 2017 syntyi 50 139 lasta ja vuodesta 2016 vuoteen 2017 syntyvyys aleni lähes 5 prosenttia. Naisten kokonaishedelmällisyysluku oli 1,49 vuonna 2017. Kantaväestön keskuudessa syntyvyys on vielä heikompaa, sillä vuonna 2017 lapsista 6 600 eli 13 prosenttia syntyi ulkomaalaistaustaisille naisille, joiden kokonaishedelmällisyysluku oli 1,9 vuonna 2017.
Syntyvyys on pienentynyt kaikissa koulutusryhmissä.
Etelä-Suomen väkirikkailla alueilla on matalimmat syntyvyysluvut. Uusimaa on maakunnista heikoin ja maakunnan kokonaishedelmällisyysluku on 1,38. Helsingissä hedelmällisyysluku oli 1,19 vuonna 2017. Varsinais-Suomi ja Pirkanmaa seuraavat Uuttamaata tilastossa jaetulla kakkossijalla luvulla 1,42. Vuonna 2017 Suomessa oli 35 kuntaa joissa syntyi alle 10 lasta.
Hedelmällisyysluvun tulisi olla 2,1 jotta saavutetaan väestön uusiutumistaso.
Perheministeri Annika Saarikon mukaan lasten hankkimispäätökset kytkeytyvät asumiseen ja työllisyyteen. Asumisen korkeat hinnat vaikuttavat syntyvyyteen etenkin suurissa kaupungeissa.
Yksi syy on taloudellinen epävarmuus, joka on vaivannut Suomea vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen. Tähän liittyvät korkea nuorisotyöttömyys ja nollatuntisopimukset. Valtiosihteeri Martti Hetemäen mukaan heikko syntyvyys johtuu nuorten miesten työttömyydestä.
Nollatuntisopimuslaiset eivät synnytä, sillä se johtaa työtuntien loppumiseen. Vuonna 2015 nollasopimuslaisia oli PAM:n arvion mukaan 30 000-40 000. Tilastokeskuksen työvoimatutkimus löysi kuitenkin, että nollatuntisopimuslaisia oli 83 000 vuonna 2015. Nollatuntisopimuslaisista 63 prosenttia on alle 30-vuotiaita.
Vuokratyösuhteen varaan voi olla vaikeaa rakentaa tulevaisuutta tai suunnitella elämäänsä. Pankista asuntolainan saaminen ja perheen perustaminen voi myös viivästyä vuokratyösuhteen vuoksi.
Keikkatyöt ovat satunnaistöitä ja niihin ei liity äitiyslomaa. Yritykset tarjoavat keikkatyötä, vaikka voisivat tarjota vakituistakin työtä. Moni nollatuntisopimuslainen tekee epävarmojen työtuntien lisäksi myös keikkatyötä.
Turun Sanomien uutisen mukaan nuoret aikuiset pelkäävät 'lapsiperhekamaluutta', jolla tarkoitetaan lapsiperheiden arkea.
Perussuomalaisten Jussi Halla-ahon mielestä heikko syntyvyys liittyy yleiseen hedonistiseen kulttuuriin. Halla-ahon mukaan harvassa maailman maassa on yhtä turvallista hankkia lapsia kuin Suomessa. Halla-aho mainitsee kulttuurista selitystä tukeakseen, että eniten lapsia syntyy köyhissä ja alhaisen tasa-arvon maissa Afrikassa.
Jotkut suomalaiset naiset jättäytyvät vapaaehtoisesti lapsettomiksi.
Heikko syntyvyys johtaa työikäisen väestön pienentymiseen. Huhtikuussa 2018 valtiovarainministeriö kiinnostui syntyvyysromahduksesta, sillä heikko syntyvyys vaarantaa Suomen julkisen talouden kestävyyden ja eläkejärjestelmän. Valtionvarainministeri Petteri Orpon mukaan heikko syntyvyys tulee nostamaan veroastetta, nostamaan eläkeikää ja nostamaan terveydenhuollon ja lasten päivähoidon maksuja, jotka ovat nykyisin valtion verorahoin halventamia.
Tutkimusprofessori Anna Rotkirchin mielestä yhteiskunnassa pitäisi tehdä paremmat edellytykset hankkia lapsia opiskeluaikana.
Perhevapaiden uudistukseen poliittiset puolueet lupaavat 200 miljoonaa euroa.
Erilaisia synnytyspalkkioita on ehdotettu. 1000 euron palkkiota on ehdotettu ja sitä kannattaa kristillisdemokraatit. Tämä maksaisi Suomen syntyvyysluvulla noin 50 miljoonaa euroa vuodessa. Lestijärven kunta on kokeillut 10 000 euron kertakorvausta syntyneestä lapsesta.
Osmo Soininvaara on ehdottanut työperäisen maahanmuuton lisäämistä siten että maahanmuuttajia pisteytetään 'itsekkäästi' kuten Kanada tekee.
Toukokuussa 2017 on otettu käyttöön palkalliselle äitiyslomalle jäävän naisen työnantajalle on 2500 euron kertakorvaus.