FSB
Venäjän federaation turvallisuuspalvelu (), lyh. FSB on Venäjän turvallisuuspalvelu, joka toimii järjestäytynyttä rikollisuutta, huumekauppaa, terrorismia ja korruptiota vastaan koko Venäjän liittovaltion alueella. Sillä on oikeus kotitarkastukseen missä tahansa kiinteistössä Venäjällä ja oikeus henkilöiden vangitsemiseen, jos on olemassa riittävät todisteet rikoksen tapahtumisesta. FSB:llä voi suojella Venäjän kansalaisia ja yrityksiä myös ulkomailla. Sillä on noin 100 000 miehen joukot, tykistöä ja laivoja käytössään.
Venäjän rajavartiolaitos eli "Venäjän federaation turvallisuuspalvelun rajapalvelu" (PS FSB Rossii) toimii FSB:n alaisuudessa.
FSB ei toimi varsinaisesti ulkomailla. Venäjän ulkomaista tiedustelua hoitavat Venäjän ulkomaantiedustelupalvelu SVR ja sotilastiedustelu GRU. Poikkeuksena ovat Itsenäisten valtioiden yhteisö kuin myös Baltia, mm. Viro.
Neuvostoliiton vallankaappausyrityksen jälkeen Neuvostoliiton salainen poliisi, KGB hajotettiin marraskuussa 1991.
Merkittävimmästä osasta KGB:n virastoja muodostettiin turvallisuusministeriö MB. Jeltsin hajotti turvallisuusministeriön vuoden 1993 perustuslaillisen kriisin jälkeen ja korvasi sen uudella virastolla nimeltä FSK vuoden 1994 alussa. FSK järjestettiin uudelleen säädetyllä lailla FSB:ksi.
Maaliskuussa 1997 FSB uudistettiin poliittisen valtataistelun takia. Venäjän presidentti Vladimir Putin muokkasi FSB:tä uudelleen vuoden 2004 keskivaiheilla.
Vuonna 1998 Aleksandr Litvinenko ja seitsemän muuta FSB:n 1990-luvulla perustetun "tappohallinto" Urpon miestä kertoi sotilassyyttäjänvirastossa saaneensa tehtäväkseen surmata Mihail Trepaškinin. Myöhemmin Urpo lakkautettiin mutta vuonna 2006 laillistettiin terroriepäiltyjen murhat ulkomaillakin. Urpon alkuperäinen tehtävä oli tuhota Venäjän rikollisorganisaatioita, jolloin se alkoi murhata rikollisia ilman tuomioita.
BBC:n nimettömien lähteiden mukaan Putinin aikana FSB toimii paljon itsenäisemmin kuin vakoilutehtävissä toimivat organisaatiot tavallisesti.
Boris Berezovskin väitetty epäonnistunut murhayritys vuonna 2007 osoittaa BBC:n lähteen mukaan FSB:n jatkuvaa valmiutta toimia läntisiä tahoja vastaan.
Yleensä joillain yksittäisillä FSB:n virkailijoilla katsotaan monesti olevan mafiayhteyksiä. Nämä saivat alkunsa kun Neuvostoliitto hajosi. Turvallisuuspalvelu ja venäläinen mafia ajoivat tšetšeenimafian yhteistyössä pois Moskovasta 1990-luvun puolivälissä. Jotkut FSB-virkailijat ovat sekaantuneet huumeiden salakuljetukseen Keski-Idässä.
Lontoossa radioaktiivisella poloniumilla murhattu venäläisagentti Litvinenko väitti myös Moskovan kerrostaloräjäytysten olevan tiedustelupalvelun ja viime kädessä Kremlin vastuulla. Räjäytyksiä väitettiin tšetšeenien tekemiksi ja niillä puolusteltiin toisen Tšetšenian sodan aloittamista.
FSB-eversti Mihail Trepaškinin sisäisen tarkastuksen tutkijaryhmä löysi vuonna 1994 Moskovasta suuren asekätkön ja pidätytti 30 ihmistä: GRU:n ja FSB:n väkeä, poliiseja ja poliitikkoja oli sotkeutunut asekauppaan Tšetšeniaan ensimmäisen Tšetšenian sodan aikana. Trepaškinin mukaan tšetšeenit jaettiin meikäläisiin, joiden kanssa mm. käytiin kauppaa, ja muukalaisiin, joita saattoi ryöstää ja tappaa. Paljastuksesta ei seurannut kiitosta, vaan Putinin kumppani erotti Trepaškinin.
Venäläisen ihmisoikeusjärjestö Memorialin mukaan FSB:n oikeuksia laajentanut lakiesitys, jossa FSB:lle annetaan oikeus antaa varoituksia henkilöille jotka toimivat niin että syntyy edellytyksiä rikoksille, on suunnattu ensi sijassa oppositiota vastaan aivan kuten KGB aikoinaan antoi varoituksia toisinajattelijoille.
FSB:n johtajalla on ministerin asema ja armeijakenraalin sotilasarvo. Johtajat vuodesta 1992: