hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
La Truite
La Truite on vuonna 1982 ensi-iltansa saanut Joseph Loseyn ohjaama ranskalainen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Isabelle Huppert, Jean-Pierre Cassel, Daniel Olbrychski, Jacques Spiesser, Isao Yamagata ja Jeanne Moreau. Elokuva perustuu Roger Vaillandin samannimiseen romaaniin "La Truite" (1964), jonka pohjalta Joseph Losey ja Monique Lange laativat elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottajana oli Yves Rousset-Rouard.
"La Truite" sai ensi-iltansa vuoden 1982 Venetsian elokuvajuhlilla, missä Joseph Losey oli ehdokkaana pääkilpailussa parhaan elokuvan Kultaisen leijonan saajaksi. Elokuva voitti yhden César-palkinnon kahdesta ehdokkuudestaan; Henri Alekan palkittiin parhaan kuvauksen Césarilla.
Frédérique (Isabelle Huppert) asuu ja työskentelee perheensä kalanviljelytilalla pienessä rannikkokaupungissa. Hän on vankina tylsässä avioliitossa, kunnes hän päättää jättää aviomiehensä, perheensä ja kotitilansa ja lähteä suureen maailmaan; hänen unelmanaan olisi työskennellä rahoitusalalla suurkaupungissa. Pian hän päätyy keskelle armotonta yritysmaailmaa, missä hän alkaa tehdä kauppaa seksipalveluista, jotta yritysten liiketoiminnat etenisivät nopeammin. Mitä syvemmälle Frédérique sekaantuu yritysmaailman monimutkaisiin liikeasioihin, sitä voimakkaammaksi käy hänen ikävänsä entistä, yksinkertaista elämäänsä kohtaan.
"La Truite" sai ensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla Italiassa 4. syyskuuta 1982. Elokuva sai ensi-iltansa Ranskassa 22. syyskuuta 1982, oli Gaumontin teatterilevittämä ja keräsi teatterikierroksensa aikana 249 686 katsojaa.
Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 60% kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 5,9/10 keskiarvolla. Keräys perustuu viiteen arviointiin. 389 käyttäjästä 42% on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 3,2/5 keskiarvolla. Internet Movie Databasen 400 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 6,2/10.
"La Truite" julkaistiin Yhdysvalloissa DVD:lle 30. maaliskuuta 2004 ja Ranskassa 20. maaliskuuta 2013.
Uljaste järv
Uljaste järv (myös "Uljastjärv, Suur Uljaste järv") on Virossa Lüganusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi sijaitsee Sondasta kolme kilometriä luoteeseen ja se on jäänyt mutkan tekevän harjujakson kainaloon. Sen pinta-ala on 62 ha (hehtaaria) ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Harju katkaisee valuma-alueen itäpuolelta taehokkaasti ja järven länsipuoli on ojatonta suota. Siksi järven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 6,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0014 km (kuutiokilometriä) eli 1,4 miljoonaa m . Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen metsäistä harjunrinnettä ja soistunutta metsää. Vain itärannan harjun rannassa on asutusta.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().
Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on alhaiset humuspitoisuudet (, SD) . Veden ravinnepitoisuudet ovat kuitenkin korkeita, joten sitä pidetään myös eutrofisena järvenä.
Järven ympäristöön on rajattu suojelualue (), joka sisältää suomaata, harjujakson ja Mädäjärven. Alueella on myös luontopolku.
Pitkjärv (Koigi)
Pitkjärv (Koigi) (myös "Koigi Pikkjärv") on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi kuuluu niihin neljään suojärveen, jotka sijaitsevat Koigi soon keskellä. Yksi järvistä on Koigi järvi itse. Järven pinta-ala on 23 ha (hehtaaria) ja se on 900 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaan on johdettu kahden suoraksi kaivetun suo-ojan vedet. Siksi järven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00047 km (kuutiokilometriä) eli 0,47 m miljoonaa . Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja rannat ovat joko soistunutta metsää tai avosuota.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi, koska järven vedessä on korkea humuspitoisuus (, DY). Tällainen järvi sijaitsee usein suon äärellä ja järveen laskee humuspitoista ruskeaa suovettä, joka laskee samalla veden happamuuden alhaiselle tasolle (pH on alle 7).
Järven ympäristö on Koigi soo, jonka linnustolliset arvot tunnetaan. Suolle johtaa pitkospuut ja yksi poluista johtaa Ümmarguine järven väliselle suolle, josta haarautuu kummallekin järvelle oma polku. Polku kiertää Pitkjärven ympäri. Pohjosrannalla sijaitsee lähes 10 metriä korkea lintutorni. Alueen muita järviä ovat Ümmargune järv, Koigi järv ja Naistejärv.
Kanariku järv
Kanariku järv (myös "Vana-Koiola Soojärv") on Virossa Võrun kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi sijaitsee Parksepan taajaman länsilaidalla. Sen pinta-ala on 2,7 ha (hehtaaria) ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven läpi virtaa Kanariku oja, joka yhtyy lounaassa Väiso kraaviin, joka laskee vuorostaan Mäejärveen. Järven rantaviivan pituus on 750 metriä ja rannat ovat taajaman alueella. Järven rannassa on yleinen uimaranta.
Pikkjärv (Viitna)
Pikkjärv (Viitna) (myös "Suur Viitna järv, Suurjärv") on Virossa Kadrinan kunnassa Länsi-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 16 ha (hehtaaria) ja se on 950 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Saaria on kolme, joiden yhteinen pinta-ala on 0,29 ha. Pisin saari sijaitsee keskellä järveä ja se on 90 metriä pitkä. Kaksi muuta saarta ovat 30 metriä ja 15 metriä pitkät. Järveen ei ole johdettu ojia eikä sillä ole laskuojaakaan. Järvi on syntynyt harun painanteeseen, minkä taki sen valuma-alueen laajuus on vain 1,1 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3 metriä ja suurin syvyys 6,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00048 km (kuutiokilometriä) eli 0,48 m miljoonaa . Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. Järvi on autio ja sen rannat ovat metsämaata. Rantoja pitkin kiertää polku ja järven pohjoispässä on uimaranta. Kadrinan ja Viitnan välinen maantie kulkee järven itäpuolelta ohi. Puoli kilometriä pohjoiseen siujaitsee Liinajärv.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().
Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.
Suurjärv (Rõuge)
Suurjärv (myös "Rõuge Mõisajärv") on Virossa Rõugen kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Järvi on Viron syvin järvi.
Järvi sijaitsee Rõugen taajamassa pitkässä jääkaudella siihen muodostuneessa painaumassa. Järven pinta-ala on 15 ha (hehtaaria) ja se on 600 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Rõuge jõgi (Aiju jõgi) virtaa järven läpi. Siihen laskee neljä lyhyttä ojaa, joista luoteisrantaan laskee Kaussjärven laskuoja, kaakkoispäähän Liinjärven ja Valgjärven laskuojat. Liinjärven vedenpinta on samalla tasolla Suurjärven kanssa. Järven valuma-alueen laajuus on 25,8 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 11,9 metriä ja suurin syvyys 38 metriä. Tärllä arvolla Suurjärv on Viron syvin järvi. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0018 km (kuutiokilometriä) eli 1,8 m miljoonaa . Järven rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja se on taajama-aluetta. Etelärannan rinteet kohoavat 25 metriä järven vedenpintaa korkeammalle.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Geologiassa Rõugen rotkolaakso () tunnetaan viimeisen jääkauden loppupuolella syntyneenä subglasiaalisena uomana, jossa mannerjäätikön alla virranneet pohjois-eteläsuuntaiset jään sulamisvedet kuluttivat moreenipinnan pois ja uursivat seudun hiekkakivikallion murrosta syvemmäksi. Voimakkaan jäätikköjoen virtaukset puhdistivat rotkon irtoaineksista ja kun jäätikkö suli pois, jäi alue paljaaksi rotkoksi. Rotkolaakson syvänteisiin syntyi järviä, jotka muodostavat nykyisen järviketjun lammet ja järvet: Kahrila, Suurjärv, Ratasjärv, Tõugjärv, Valgjärv, Liinjärv ja Kaussjärv.
Keskmäne Suujärv
Keskmäne Suujärv (myös "Nohipalo Valgejärv, Nohipalu Valgejärv, Valgjärv") on Virossa Räpinan kunnassa Põlvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi sijaitsee laajan ojittamattoman suon Meenikunnu soon (Lagesoo) kaakkoisosassa. Suojärveen ei ole johdettu suo-ojia ja sen ainoa oja on kaivettu suorana ojana kohti etelää ja siellä sijaitsevaa Mustjärveen laskevaa johto-ojaa. Järven pinta-ala on 2 ha (hehtaaria) ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 600 metriä. Järven nimi voidaan ajatella syntyvän siitä, että se on kooltaan keskimmäinen kolmesta suojärvestä, joista kaksi muuta ovat Suuri Suujärvi ja pieni Kamarusjärvi. Kamasumägi kohoaa suon laidalla Kamarusjärven ylle ja sieltä alkaa suopolku, joka ohittaa kunkin järven matkallaan lounaasen.
Järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi, jos järven vedessä on korkea humuspitoisuus (, DY). Tällainen järvi sijaitsee usein suon äärellä ja järveen laskee humuspitoista vedenväriltään ruskeaa suovettä, joka laskee samalla veden happamuuden alhaiselle tasolle (pH on alle 7).
Meenikunnu soo kuuluu soidensuojeluohjelmaan ja on Viron mittakaavassa melko hyvin alkuperäisessä tilassaan säilynyt kokonaisuus. Suon syntyminen on alkanut noin 8000 vuottasitten laajalle hiekkakankaalle ja nykyiset järvet ovat sen jälkeen soistuneet pieniksi suojärviksi. Kamarusmägin ja Liipsaaren välille on rakennettu yleisölle avoin pitkospuupolku.
Tahojärv
Tahojärv on Virossa Võrun kunnassa Kõveran kylässä Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 0,7 ha (hehtaaria) ja se on halkaisijaltaan 100 metriä leveä pyöreä metsäjärvi, jolla ei ole tulo- tai laskuojia. Järven rantaviivan pituus on 300 metriä ja järvi on autio. Se sijaitsee 300 metrin päässä Kõvera järveä, joka on asidotrofinen järvi. Tahojärvi saa vetensä järven pohjassa olevista lähteistä ja pintavalunnasta. Vesi on hyvin kirkasta ja järvessä on paljon kalaa. Järvessä on myös majavia.
Kirikulaht
Kirikulaht on Virossa Hiidenmaan kunnassa Hiidenmaan saarella sijaitseva järvi.
Järvi on laguunimainen merestä irti kuroutumassa oleva flada, jolla on salmen kautta yhteys mereen Reiginlahdessa, mutta johon virtaa myös makeaa vettä sisämaan ojista. Järven pinta-ala on 114 ha ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Saaria on kolme, joiden yhteinen pinta-ala on 4,2 ha. Siihen laskee useita ojia, joista huomattavimmat ovat laskuoja Kajumerestä, Pihlaoja (myös Pihla jõgi), jolla on suuri valuma-alue, ja lyhyt oja viereisestä järvestä Kööna-aukosta. Järven rantaviivan pituus on 9,5 kilometriä ja se on enimmäkseen ruohikkoista kosteikkoa tai metsämaata. Kõrgessaaren pienkauppala sijaitsee järven länsipuolella ja Reigin kirkko sijaitsee 700 metriä rannasta kaakkoon.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Järvelle tehtiin vasta 2007 ensimmäinen eliöstön tilaa kartoittava tutkimus osana laajempaa 20 Viron rannikoiden järven kartoitusta. Hiidenmaan pohjoisrannikko on Kirikulahden ympäristössä muuttolintujen tunnettuja levähdyspaikkoja.
Janne Kukkonen
Janne Kukkonen (s. 1983) on suomalainen animaatio-ohjaaja ja sarjakuvataiteilija
Kukkonen on valmistunut Turun taideakatemiasta. Hän teki opiskeluaikanaan lyhytelokuvia ja valmistumisensa jälkeen mainosanimaatioita. Kukkosen esikoisalbumi oli vuonna 2016 ilmestynyt "Voro – kolmen kuninkaan tarina". Kukkonen palkittiin teoksesta 2017 Sarjakuva-Finlandialla.
Linnulaht
Linnulaht (myös "Väike laht") on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi sijaitsee kilometrin päässä Kuressaaren taajaman reunasta ja Kuressaaren raja seuraa järven itärantaa. Sen pinta-ala on 69 ha tai 75 ha (hehtaaria) ja se on 250 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,17 ha. Järvestä laskee Kalaaugu jõgi, joka on 500 metriä pitkä ja se laskee Suurlahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 4,8 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00035 km (kuutiokilometriä) eli 0,35 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 8,1 kilometriä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Mereltä tunkeutuu Suurjärven kautta suolaista merivettä korkean veden aikana, joten vesi on lievästi suolaista.
Järvelle tehtiin vasta 2007 ensimmäinen eliöstön tilaa kartoittava tutkimus osana laajempaa 20 Viron rannikkojärven kartoitusta.
Linnulaht on huomattava lintujärvi. Sen vesi on matala ja se on kuroutunut erilleen merestä noin 1000 vuotta sitten. Rannat ja osin avoveden keskellä on ruovikkoa ja pohjasta kasvavia kelluvalehtisiä vesikasveja. Yleisin kala on ruutana, mutta yleisiä ovat myös hauki, ahven, kiiski ja kymmenpiikki.
Hindaste järv
Hindaste järv (myös "Indaste järv") on Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 56 hehtaaria, ja järvi on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järveen tai pikemminkin järveä ympäröivälle suokaistaleelle laskee kymmenen metsä- tai pelto-ojaa. Suokaistaleella sijaitsee neljä sinne kuroutunutta pienempää lampea. Sen laskujoki on Veskijõgi (Tullmurru jõgi), joka on suoraksi kaivettuna johdettu Veskijärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 6,2 neliökilometriä.
Järvi on luodattu, ja sen keskisyvyys on yksi metri ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00056 kuutiokilometriä eli 0,56 miljoonaa m³. Järven rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä, ja rannat ovat joko suota tai ruovikkoa. Järvi on autio, mutta sinne johtaa muutama polku.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei järven mataluudesta johtuen lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistavat. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Rummu järv
Rummu järv on Virossa Kuusalun maalaiskunnassa Rummun kylässä Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi sijaitsee suuren metsäisen suoalueen Rummun raba etelälaidalla Rummun kylää vastapäätä. Järven pinta-ala on 45 ha (hehtaaria) ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järveen laskee kolme suo-ojaa suolta. Sillä on laskuojia kaksi ja ne ovat Rummun kraavi ja Tiitsun kraavi. 
Järven valuma-alueen laajuus on 7,1 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00091 km (kuutiokilometriä) eli 0,91 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja pohjoispuolella rannat ovat suota ja etelässä metsää. Kilometrin päässä etelässä järven ohittaa valtatie 1.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Tammemäe järv
Tammemäe järv (myös "Lõuna karjäär") on Virossa Sakun maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva tekojärvi.
Järvi on muodostunut toiseen hiekanotossa syntyneeseen kahteen hiekkakuoppaan, joita on alueella myös Männiku järv, Valdeku karjäär ja Raku järv. Järven pinta-ala on 41 ha (hehtaaria). Saaria on kaksi, joista suurin Donquixote saar on 290 metriä pitkä ja 140 metriä leveä ja pienin on halkaisijaltaan vain 30 metriä. Saarien yhteinen pinta-ala on 3,59 ha. Sillä on ainakin yksi laskuoja, joka lähtee etelärannan niemen juureltä kohti etelää. Järven valuma-alueen laajuus on 1,0 km (neliökilometriä). Järven rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja muut kuin itärannat ovat metsää. Järven ohi kulkevat Tallinna ringtee ja seututie 340.
Kajumeri
Kajumeri on Virossa Hiidenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 16 ha (hehtaaria) ja se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Siihen laskee kolme ojaa, joista pisimmät ovat Pihla kylästä ja Rootsin kylästä tulevat pelto-ojat. Järvestä laskee alle 200 metrinen oja Kirikulahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 1,2 km (neliökilometriä). Järven suurin havaittu syvyys on vain metrin verran. Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja rannat ovat ruovikkoista kosteikkoa tai metsämaata. Pihlan ja Rootsin kylät sijaitsevat puolen kilometrin päässä järvestä.
Hiidenmaan pohjoisrannikko on Kirikulahden ympäristössä muuttolintujen tunnettuja levähdyspaikkoja.
Tündre järv
Tündre järv (myös "Tõndre järv, Tõõdre järv, Tondre järv") on Virossa Valgamaalla Helmen kunnan ja Viljandimaalla Mulgin kunnan välisellä rajalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi sijaitsee Viron eteläosassa Latvina rajan läheisyydessä. Järven pinta-ala on 72 ha (hehtaaria) ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Siihen laskee noin 10 metsäojaa, joista Tündre oja on huomattavin. Se laskee järven itäpäähän Teringi soolla sijaitsevasta Alatsin järvestä. Sen laskuoja on Jõeveski oja, joka lähtee järven luoteispäästä ja virtaa lounaaseen Latvian rajan yli. Joki yhtyy ensin Atsejokeen ja se yhtyy Ruhjajokeen ja vesi päättyy lopulta Burtniekin järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,1 km (neliökilometriä) ja se levittäytyy sekä Viron että latvian puolelle.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,9 metriä ja suurin syvyys 10,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0035 km (kuutiokilometriä) eli 3,5 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja rannat ovat pääosin heikkapohjaista metsää. Järven etelärannalla on asutusta muutaman talon verran.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Järvessä on eniten lahnaa, särkeä, ahventa, kiiskeä ja haukea.
Mäeküla järv
Mäeküla järv (myös "Samblajärv") on Virossa Mulgin maalaiskunnassa Hirmukülassa, Mäekülassa ja Sudisten kylässä Viljandimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 64 ha (hehtaaria) ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen laskuoja on Vidva oja (Vidva jõgi), joka lähtee järven luoteispäästä ja laskee 12 kilometrin päässä sijaitsevaan Õisu järveen. Järven tulo-ojia ovat Ora oja, joka laskee järven eteläpäähän tekojärven kautta, ja Longi oja, joka laskee sen eteläpäähän Muti järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 20,2 km (neliökilometriä). Noin kolmen kilometrin pässä sijaitsee Veisjärv.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,9 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 km (kuutiokilometriä) eli 1,3 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja rannat ovat metsää, jota niityt ja pellot katkaisevat. Järven eteläpuolelta sen ohittaa Karksin ja Anikatsin välinen maantie (seututie 193).
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Kariste järv
Kariste järv (myös "Vana-Kariste, Suur Kariste järv, Väike Kariste järv") on Virossa Mulgin maalaiskunnassa Viljandimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi on kaksialtainen ja altaita yhdistää useassa paikoissa 400 metriä pitkä ja kymmenen metriä leveä salmi tai virta. Suurempi allas on 1,4 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä Kariste järv. Pienempi allas on 950 metriä pitkä ja 280 metriä leveä ja sitä kutsutaan Väikejärveksi. Kaksialtaisen järven pinta-ala on yhteensä 61 ha. Kariste järvessä on kaksi saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,46 ha. Saarten pituudet ovat 130 metriä ja 30 metriä. Järveen laskee toistakymmentä ojaa, joista Paluoja on huomattava oja. Järven läpi idästä länteen virtaa Halliste jõgi. Järven valuma-alueen laajuus on 128,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys 7,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00160 km (kuutiokilometriä) eli 1,60 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä ja rannat ovat metsää, jota niityt tai suot katkaisevat. Järve ympäristön pohjoisosia hallitsee 35 metriä vedenpintaa korkeammalle kohoavan harjun rinne. Rinteen yläpuolella on laaja peltoaukea, joka jatkuu pohjoiseen useita kilometrejä. Etelässä ei ole vastaavaa muodostelmaa, vaan seutu on siellä alavampaa. Siellä sijaitsee kilometrin päässä Abja-Paluojan taajama.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kovavetiseksi järveksi ja eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja järvi on samalla silloin rehevöitynyt.
Ecuadorin armeijan Arava-onnettomuus (2016)
Ecuadorin armeijan Arava-onnettomuus tapahtui, kun Ecuadorin armeijan operoima IAI Arava -kuljetuskone syöksyi Amazonin sademetsään Ecuadorin itäosissa 15. maaliskuuta 2016. Onnettomuudessa kuolivat kaikki 22 koneessa ollutta.
Suur Pehmejärv
Suur Pehmejärv (myös "Pehmejärv") on Virossa Antslan kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 49 ha (hehtaaria) ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Sen läpi virtaa Ahelo jõgi (Ahli oja), joka lähtee kolmen kilometrin päästä Ähijärvestä ja yhtyy kymmenen kilometrin päässä Mustjõgeen. Järveä ympäröivällä metsäalueelle on kaivettu suuri määrä ojia, jotka on koottu ja ohjattu Suur Pehmejärven lounaisrantaan. Myös viereinen Väikene Pehmeejärvi laskee samaan rantaan. Järven valuma-alueen laajuus on 31,0 km (neliökilometriä). 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00083 km (kuutiokilometriä) eli 0,83 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja rannat ovat suota, jota katakisee muutama metsäinen rantaosuus. Järvi on autio ja lähin asutus sijaitsee 500 metrin etäisyydellä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluudestaan johtuen lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kovavetiseksi järveksi ja miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.
Painonnoston Suomen-mestaruuskilpailut 2009
Painonnoston Suomen-mestaruuskilpailut 2009 kilpailtiin 14.–15. maaliskuuta 2009 Tampereella Nääshallilla. Järjestävänä seurana toimi Tampereen Pyrintö.
Lähde
Lähde
Forbushin ilmiö
Forbushin ilmiö on Auringon koronamassapurkausta seuraava vähenemä galaktisten kosmisten säteiden määrässä Maasta havaittuna. Ilmiö aiheutuu plasmavirran magneettikentästä, joka pyyhkäisee osan muuten Maan saavuttavasta kosmisesta säteilystä.
Forbush-ilmiö on nimetty fyysikko Scott Forbushin mukaan.
Suur-Apja järv
Suur-Apja järv (myös "Koobassaare järv") on Virossa Valgan kunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi sijaitsee Koobasaaren kylän harjujakson kaakkoispuolella ja Koobasaaren raban luoteispuolella. Järven pinta-ala on 41 ha (hehtaaria) ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järveen laskee kaksi lyhyttä metsäojaa. Sen laskuoja on Hargla oja, joka laskee Väiku-Apja järven läpi ja yhtyy kahdeksan kilometrin päässä Harglan eteläpuolella Mustjõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 4,5 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 4,9 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00083 km (kuutiokilometriä) eli 0,83 miljoonaa m .
Aution järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven kaakkoispuolella kulkee Haglan ja Lüllemägin yhdistävä maantie.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Järvi sisältyy Karula rahvusparkiin.
Kahrila järv
Kahrila järv on Virossa Rõugen kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 40 ha (hehtaaria) ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Siihen laskee viisi ojaa ympäröiviltä pelloilta, joista Ennin oja putoaa Hinnin kanjonin läpi. Järven läpi virtaa Tõugjärvestä eteenpäin jatkava Rõuge jõgi (Aiju jõgi), joka yhtyy seitsemän kilometrin päässä Vagula järveen laskevaan Võhandun jõgeen. Valuma-alueen laajuus on 45,4 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,3 metriä ja suurin syvyys 16,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0021 km (kuutiokilometriä) eli 2,1 miljoonaa m .
Järven rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kovavetiseksi järveksi ja eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Geologiassa Rõugen rotkolaakso () tunnetaan viimeisen jääkauden loppupuolella syntyneenä subglasiaalisena uomana, jossa mannerjäätikön alla virranneet pohjois-eteläsuuntaiset jään sulamisvedet kuluttivat moreenipinnan pois ja uursivat seudun hiekkakivikallion murrosta syvemmäksi. Voimakkaan jäätikköjoen virtaukset puhdistivat rotkon irtoaineksista ja kun jäätikkö suli pois, jäi alue paljaaksi rotkoksi. Rotkolaakson syvänteisiin syntyi järviä, jotka muodostavat nykyisen järviketjun lammet ja järvet: Kahrila, Suurjärv, Ratasjärv, Tõugjärv, Valgjärv, Liinjärv ja Kaussjärv.
Alue kuuluu Haanjan luonnonpuistoon, missä se edustaa hiekkakiveen syntyneessä Rõuge jõgilaaksossa olevaa järviketjua. Järven ympäristö edustaa perinteistä etelä-virolaista maaseutua, mutta hiekkakiveen syntyneet rehevät laaksot ovat Virossa ainutlaatuisia.
Kahrila on kalastuksen kannalta hyvämaineinen järvi. Järvessä elää lahna, ahven, hauki, pasuri, sorva, salakka, kiiski, made, ruutana, ankerias, karppi, Peipsin siika ja peledsiika. Järveen on istutettu siikaa. Ruutanista voi kasvaa parikiloisia yksilöitä.
Pikkjärv (Karula)
Pikkjärv (Karula) (myös "Jaaska järv, Karula Pikkjärv, Pikkerijärv") on Virossa Valgan kunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi on syntynyt viimeisen jääkauden loppupuolella syntyneeseen jäätikköjokiuomaan. en pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 3,0 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siihen laskee monia ojia, joista huomattavimmat ovat Lõksu ojan ja Vissi ojan yhteinen laskuoja, joka laskee järven länsipäähän, etelärantaan laskeva Ruuna kraav, joka tulee siihen etelästä, ja itäpäähän laskeva ja myös etelästä tuleva Sanna kraav. Järven läpi virtaa Vareseoja (Varõssõ oja), joka saa aluunsa viiden kilometrin päässä ja laskee järven itäpäähän. Se jatkaa kulkuaan järven keskikohdassa pohjoiseen työntyvän Vesijärven (Myllyjärvi) lahden pohjoispäästä, ja yhtyy kolmen kilometrin päässä Väherun kylässä Ämu jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 30,4 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,9 metriä ja suurin syvyys 12,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0019 kuutiokilometriä eli 1,9 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 8,2 kilometriä ja rannat ovat peltojen, niityjen ja metsärantojen vuorottelua. Järven kummatkin päät ovat suomaata. Jäven lähiympäristössä sijaitsee kymmen maatilaa.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Ubajärv
Ubajärv on Virossa Rõugen kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi sijaitsee loivassa painanteessa, jossa järven etelä- ja pohjoispäät ovat soistuneet. Järven pinta-ala on 38 ha (hehtaaria) ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Siihen laskee kolme metsäojaa sekä entisen maatilan lyhyet pelto-ojat. Järven vanha laskuoja Vanaoja ei enää ole pidetty auki järven rantaan asti, vaan se tehtäviä hoitamassa on uusi ja varsin suoraksi kaivettu Ubajärven oja. Se yhtyy Ahelo jõgeen, joka on Suur Pehmejärven laskujoki. Ahelo yhtyy Mustajõgeen Kallasten kylän kohdalla. Järven valuma-alueen laajuus on 5,3 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 2,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00057 km (kuutiokilometriä) eli 0,57 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja rannat ovat suota tai metsämaata lukuun ottamatta järven pohjoispäässä, missä rantaan ulottuu niittyjä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Järvessä kasvaa vaalealahnanruoho, joka on Pohjois-Euroopassa harvinaistunut viime vuosikymmeninä ja siinä elää hauki, särki, ahven, ruutana, suutari ja allikkosalakka. Järvi sisältyy Karulan luonnonpuistoon (Karula rahvusparkiin).
Noodasjärv
Noodasjärv (myös "Plaani Perajärv, Peratsjärv, Juhkajärv") on Virossa Võrun kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi on muodostunut mäkiseen maastoon viimeisen jääkauden loppupuolella syntyneeseen jäätikköjokilaakson pohjoispäähän, joka alkaa Holstassa kuuden kilometrin päässä etelässä. Järven pinta-ala on 29 ha (hehtaaria) ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järven läpi virtaa Iskna jõgi, joka alkaa 12 kilometrin päässä Vaskna järvestä, ja jonka lisäksi siihen laskee muitakin ojia. Niistä ovat huomattavimmat Raagsilla oja, joka laskee pohjoispäähän idästä, ja Pruusaoja, joka laskee edellisen viereen kaakosta Restin laaksosta. Iskna jõgi yhtyy alempana Võhandu jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 54,8 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys 3,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000566 km (kuutiokilometriä) eli 0,566 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsää. Järven eteläpäässä rannat kohoavat korkeina molemmilla puolilla, mutta pohjoispäässä rannat ovat matalia. Tobornan mäki kohoaa 25 metriä vedenpintaa korkeammalle. Vastarannalla kohoaa Jaanimgi 15 metriä korkeammalle ja siellä sijaitsee Noodasküla.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.
Verijärv
Verijärv (myös "Võru Valgjärv, Jaani järv") on Virossa Võrun kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 25 ha (hehtaaria) ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järveen laskee muutamia ojia, joista huomattavimmat ovat Kaasjärven laskuoja, joka laskee järven kaakkoispäähän, samaan päähän laskeva Kööri oja, joka alkaa pienistä kaakossa olevista lammista, ja Koreli ojan suuhin laskeva Valgjärven laskuoja. Järven läpi virtaa Koreli oja. Se alkaa Soodin kylän Soodi järvestä ja saapuu Verijärveen etelästä, missä se putoaa Puigan taajaman jälkeen Kosõn laaksoon. Se lähtee jatkamaan matkaansa samasta järven päästä ja juoksee Võrun taajaman itäpuolelta ohi ja yhtyy Võrusoolla Koreli kraaviin. Võrun taajaman luoteispuolella Korelin oja yhtyy Vanajõgiin ennen yhtymistään Võhandu jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 31,3 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6,3 metriä ja suurin syvyys 19,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,001254 km (kuutiokilometriä) eli 1,2 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja se on vuorottain peltoa ja metsää. Rannoilla on hieman asutusta, vaikka järven rannat ovat jyrkkiä. Võrun keskustaajama sijaitsee muutaman sadan metrin päässä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kovavetiseksi järveksi ja eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Lasva järv
Lasva järv (myös "Kääpa Palujärv, Linaleo järv") on Virossa Võrun kunnassa Võrumaalla Kasvan ja Pässän kylissä sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 13 ha (hehtaaria) ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järveen laskee vain muutama oja, mutta rantojen rinteet viettävät järveen kaikista suunnista. Laskuoja lähtee järven luoteispäästä ja juoksee suoraksi kaivettuna suoraan Mõduojaan, joka yhtyy Võhndu jõgeen 1,5 kilometrin päässä järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on vain 3,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5 metriä ja suurin syvyys 19,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000545 km (kuutiokilometriä) eli 0,545 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja rannat ovat entistä peltomaata, jonne on alettu rakentamaan Lasvan taajamaa. Järven eteläpäässä oli aikaisemmin suota, jonka Obinitsan ja Võmmorskin välinen maantie on nykyään katkaissut.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.
Paidra järv
Paidra järv on Virossa Võrun kunnassa Paidran ja Pindin kylissä Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 11 ha (hehtaaria) ja se on 800 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järveen laskee yksi metsäoja, jonka tuoma vesi on korkeussuhteiden vuoksi merkityksetön, mutta pohjoispäässä on järven pohjassa lähde . Järvelle ei ole merkitty laskuojaa. Järven valuma-alueen laajuus on 0,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys 9,8 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000411 km (kuutiokilometriä) eli 0,411 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja rannat ovat hiekkapohjaista metsämaata. Pohjoispäässä on rannassa yksi talo, mutta muuten se on autio. Järven pohja on savipohjaista mutaa.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().
Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.
Järven ympäristössä on merkittyjä kävelypolkuja. Itärannalla sijaitsee tulentekopaikka, jonka yhteydessä on kuivakäymälä. Järven vedenpintaa on joskus alennettu hieman.
Eristäytyneenä oligotrofisena järvenä siitä on löydetty joitakin harvinaisia kasvi- ja eläinplanktonin lajeja, minkä vuoksi sitä on tutkittukin. Pohjassa kasvaa harvinainen tummalahnanruoho. Kalastoon kuuluu lahna, ahven, sorva, särki, kiiski, ruutana, pasuri ja hauki sekä piikkinuoliaisiin kuuluva pikkukala (Misgurnus fossilis).
Pikkjärv (Tsolgo)
Pikkjärv (myös "Tsolgo Kõverjärv") on Virossa Võrun kunnassa Tsolgon kylässä Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 9 ha (hehtaaria) ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järveen laskee yksi erittäin lyhyt tulo-oja, mutta muuten järveen ei tule ojia. Laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se yhtyy suoriksi kaivettuihin kuivatusojiin yhtyen lopulta Võhandu jõgeen parin kilometrin päässä järvestä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,3 metriä ja suurin syvyys 19,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00048 km (kuutiokilometriä) eli 0,48 miljoonaa m .
Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja rannat ovat kahta poikkeutusta lukuun ottamatta peltomaata. Tsolgon ja Paidran välinen maantie ohittaa järven sen koillispuolelta. Järven luoteispuolella sijaitsee Tsolgon taajamaa.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().
Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.
Vana-Koiola järv
Vana-Koiola järv on Virossa Põlvan kunnassa Vana-Koiolan kylässä Põlvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 7 ha (hehtaaria) ja se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Siihen ei ole merkitty mainittavia tulo-ojia. Sen laskuoja on Vana-Koiolan oja (Kallatuma oja), joka lähteen järven kaakkoispäästä ja virtaa Lauga järven läpi ennen yhtymistään Kariojaan Oleskissa. Karioja yhtyy vielä Võhandu jõgeen yhdeksän kilometrin päässä järvestä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,1 metriä ja suurin syvyys 13,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00037 km (kuutiokilometriä) eli 0,37 miljoonaa m .
Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja se on entistä peltomaata, johon on rakennettu yli kymmenen taloa. Järvi sijaitsee Võrun ja Põlvan välisen maantien ja Tilsin ja Tsolgon välisen maantien risteyksessä.
Mustjärv (Tsolgo)
Mustjärv (Tsolgo) on Virossa Võrun kunnassa Tsolgon taajamassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 6 ha (hehtaaria) ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järveen laskee kaksi lyhyttä metsäojaa. Sen laskuoja lähtee järven lounaispäästä ja se virtaa suoraksi kaivettuna metsäojana yhtyen Kariojaan kolmen kilometrin päässä järvestä. Karioja puolesta yhtyy myöhemmin Võhandu jõgeen.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 9,1 metriä ja suurin syvyys 29,7 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00055 km (kuutiokilometriä) eli 0,55 miljoonaa m .
Järven rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä, sen rannat ovat peltomaata ja niityjä. Rannoilla on asutusta ja meijeri.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, ja sekä sen ravinnepitoisuudet että humuspitoisuudet ovat korkeat.
Põlva järv
Põlva järv on Virossa Põlvan kunnassa sijaitsevassa Põlvan kaupungissa Põlvamaalla sijaitseva padottu järviallas.
Tekojärvi on muodostunut sen pohjoispäähän tehdyn padon eteläpuolelle. Järven pinta-ala on 36 ha (hehtaaria). Saaria on vain yksi Roosaar ja sen pituus on 130 metriä ja sen pinta-ala on 0,59 ha. Järvellä mainitaan toinenkin saari Mäntysaar, mutta se puuttuu kartasta . Järven läpi virtaa Ora jõgi, joka yhtyy pohjoisessa Ahja jõgeen. Ora jõgi saa alkuunsa 13 kilometrin päässä Lahedan Roosissa. Järven valuma-alueen laajuus on 154 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00100 km (kuutiokilometriä) eli 1,00 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä ja rannat ovat melko jyrkät ja korkeat. Põlvan tajaman asuin- ja teollisuusalueet ympäröivät järven jokaiselta suunnalta. Lähes järven etelärantaan ulottuu Põlvan kirkon hautausmaa. Sitä vastapäätä toisella rannalla on yleinen uimaranta laitureineen.
Tekojärvi syntyi 1960-luvulla, jon Prajõen uomaa kasvatettiin patoamalla se jokilaaksoonsa. Sen ravinnetilanne on ollut vaikea, jolloin vesikasvillisuutta on ollut runsaasti ja vedessä on kukkinut sinilevää. Järvi voidaan luokitella ainakin eutrofiseksi ellei peräti hypertrofiseksi järveksi. Järvessä elää särki, ahven, hauki, lahna, kiiski, ruutana ja turpa. Rannoilla pesii myös piisami.
Kiidjärv
Kiidjärv (myös "Padari paisjärv") on Virossa Põlvan kunnassa Kiidjärven kylässä Põlvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 13 ha (hehtaaria) ja se on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järveen ei ole johdettu tulo-ojia, mutta siinä on pohjassa lähteitä. Vesi onkin kirkkaan keltaista ja sen näkösyvyys oli vuonna 1977 1,9 metriä. Sen laskuoja Rihma kraavi lähtee järven pohjoispäästä ja se yhtyy Ahja jõgeen 700 metriä järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 1,7 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys 10 metriä, joka sijaitsee järven kaakkoispäässä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00054 km (kuutiokilometriä) eli 0,54 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja se on peltomaata ja metsää vuorotellen. Järven rannat ovat yleensä mutaa, mutta itäpuolella rannat ovat soraa. Kiidjärven kylän asutusta on järven lähiympäristössä ja harjulla sijaitsee pieni teollisuusalue. Järven yleinen uimaranta sijaitsee kaakkoisrannan puistossa Keljomäellä Kiidjärven kartanon vieressä. Ranta ei ole luontainen vaan se on rakennettu rantaan.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on kirkas ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehemeävetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, PE). Silloin veden kalkkipitoisuus on vähäinen, mutta järvi on rehevöitynyt.
Järvessä on ollut runsaasti kalaa, mutta 1970-luvulla toistunut happikato on vähentänyt niiden määrää. Järvessä elää yleisesti särki, ahven, hauki, sorva, allikkosalakka ja ruutana. Harvinaisempia ovat kiiski, lahna, suutari, törö, ankerias ja piikkinuoliaisiin kuuluva pikkukala (Misgurnus fossilis). Järveltä on tavattu harvinainen hoikkasinikorento.
Les Diablerets
Les Diablerets tarkoittaa seuraavia paikkoja Sveitsissä:
GeoServer
GeoServer on avoimen lähdekoodin palvelinohjelmisto, jonka tarkoituksena on mahdollistaa "geospatiaalisen" tiedon jakaminen, käsittely, muokkaus ja hallinnointi.
GeoServer tukee huomattavaa määrää avoimista standardeista. Näihin lukeutuvat esimerkiksi Web Feature Service (WFS), Web Map Service (WMS), Web Coverage Service (WCS) ja Web Processing Service (WPS).
GeoServer tukee spatiaalisia tietokantoja, kuten PostGIS, Oracle Spatial, MySQL.
Les Diablerets (kylä)
Les Diablerets on kylä Sveitsissä, Vaud’n kantonissa, Ormont-Dessusin kunnassa. Kylä sijaitsee Rhônen sivujoen Grande Eau’n laakson perukassa noin 1 200 metrin korkeudessa, pari kymmentä kilometriä Genevenjärven kaakkoisimmasta kulmasta kaakkoon. Kylän kautta kulkee maantie Aiglesta Col du Pillon -solan (1 546 m mpy.) yli Saanen laaksoon, Gsteigin kautta Gstaadiin.
Les Diablerets on Ormont-Dessusin kunnan hallinnollinen ja taloudellinen keskustaajama.
Kylän nimi oli 1800-luvun loppupuolelle asti "Le Plan des Isles".
Kupreanof Island
Kupreanof Island on saari kaakkois-Alaskassa, Alexandersaaristossa. Saari on 84 km pitkä ja 32 km leveä ja sen kokonaispinta-ala on 2802,84 km. Se on Yhdysvaltain 13. suurin saari ja 170. suurin maailmanlaajuisesti. Saaren kaakkoisosassa oleva Lindenberg Peninsula lasketaan osaksi saarta. Sen ja varsinaisen saaren välissä on kapea Duncanin kanaaliksi kutsuttu salmi. Vuoden 2000 väestönlaskennassa saarella asui 785 henkilöä.
Saaren kartoittivat ensimmäisenä James Johnstone ja Joseph Whidbey vuosina 1793–94. He kuuluivat George Vancouverin tutkimusretkikuntaan. Saari sai nimensä vara-amiraali Ivan Kupreianovin mukaan. Hän toimi Venäjän Amerikan siirtomaiden kuvernöörinä vuosina 1836–1840. Nimi mainittiin ensimmäisen kerran Venäjän Hydrografisen osaston kartoissa muodossa "Os(trov) Kupreianova".
Saaren suurin yhdyskunta on nimeltään Kake, ja se sijaitsee saaren luoteisosassa. Ainoa toinen taajama on Kupreanof saaren itälaidalla. Saari kuuluu Tongassin kansallispuiston alueeseen
Les Diablerets (matkailualue)
Les Diablerets on matkailualue Sveitsissä, Vaud’n, Valais’n ja Bernin kantoneissa, Ormont-Dessusin, Contheyn, Savièsen ja Gsteigin kunnissa. Matkailualueen keskus on Les Diableretsin kylä Ormont-Dessusissa.
Matkailu alueelle alkoi 1800-luvun puolen välin jälkeen; vuonna 1869 Les Diableretsin kylään perustettiin matkailutoimisto ja vuorikiipeilijät rakensivat vuonna 1904 ensimmäisen vuoristomajan.
Talviurheilualueita on kolme: 
Erilaisten hiihto- ja laskettelulajien lisäksi alueella on mahdollista harrastaa muun muassa jäätikkö- ja vuorikiipeilyä, rattikelkkailua ja kävelyä.
Les Diablerets on myös kesämatkailualue, jossa voi harrastaa muun muassa retkeilyä, maastopyöräilyä, vuorikiipeilyä, golfia.
Alueelle pääsee maanteitse kolmesta suunnasta: lännestä moottoritieltä A9 Aiglen tai Bexin kautta sekä idästä Gstaadin kautta. TPC-yhtiön junayhteys Aiglesta alueelle valmistui vuonna 1914.
DeWalt
DeWalt on yhdysvaltalainen työkaluja valmistava yritys. Sen tuotteita käytetään rakennusteollisuudessa, tuotantotekniikassa ja puuntyöstössä. Vuodesta 1960 Black & Deckerin omistuksessa ollut DeWalt on pyrkinyt 1990-luvulta lähtien profiloitumaan korkealaatuisten työkalutarvikkeiden valmistajana. DeWalt sponsoroi NASCAR-kuski Matt Kensethia vuosien 1999 ja 2009 välillä.
Vuodesta 2012 DeWalt on kuulunut maailman suurimman työkaluvalmistajan, Stanleyn ja Black & Deckerin fuusiossa syntyneen Stanley Black & Deckerin merkkeihin. Sen muita tuotemerkkejä ovat Stanley, Black & Decker, Porter-Cable, Craftsman, AeroScout, Bostitch, Lenox, Mac Tools, Irwin Industrial Tools, Facom, Lista, CribMaster, Vidmar, Proto ja Powers.