Palmuöljydiesel
Palmuöljydieselillä viitataan kokonaan tai pääosin palmuöljyyn pohjautuviin biodieseleihin. Kiinnostus palmuöljydieseliin on kasvanut muun muassa päästövähennystavoitteiden ja palmuöljyn edullisuuden takia, mutta vastaavasti palmuöljydieselin tuotannon on syytetty aiheuttavan laajamittaisia sosiaalisia ja ekologisia ongelmia tehden palmuöljydieselistä kiistellyn polttoaineen. Palmuöljydiesel kattaa suurimman osan maailman biodieselmarkkinoista.
Palmuöljyä saadaan Länsi-Afrikasta peräisin olevan öljypalmun hedelmistä ja siemenistä. Tästä kasviöljystä palmuöljydieseliä valmistetaan samoilla tekniikoilla kuin muitakin biodieseleitä, esimerkiksi transesteröimällä kasviöljyä alkoholilla ja katalyytilla tai hydrauksella.
Suomalainen Neste jalostaa palmuöljydieseliä hydraukseen perustuvalla patentoimallaan NExBTL (Neste Biomass to Liquid) -teknologialla. NExBTL on parafiinista seosta, jota voidaan valmistaa kaikentyyppisistä eloperäisistä biomassoista. Nesteen Neste Green -diesel sisältää vähintään 10 prosenttia NExBTL-palmuöljydieseliä sekoitettuna fossiiliseen dieseliin. Koekäytössä oleva Neste Green 100 -diesel taas on täysin uusiutuviin raaka-aineisiin pohjautuvaa dieseliä.
Neste Oil aloitti palmuöljydieselin tuotannon vuonna 2007 170 000 tonnin vuosikapasiteetilla Porvoon jalostamolla. Vuoden 2009 lopulla Nesteellä valmistui Porvooseen toinen samankokoinen laitos. Neste Oil rakentaa Singaporeen palmuöljydieseliä valmistavan laitoksen, jonka tuotantokyky on 800 000 t/v. Sen investointikustannukset arvioidaan 550 miljoonaksi euroksi. Toinen vastaavankokoinen laitos nousee Rotterdamiin 670 miljoonalla eurolla.
IEAn mukaan palmuöljydiesel on noussut maailman yleisimmäksi biodieseliksi. Palmuöljydieselin kysyntää ovat nostaneet fossiilisten polttoaineiden nouseva hinta, huoli ilmastonmuutoksesta sekä EU:n biopolttoainetavoitteet. Isossa-Britanniassa vuonna 2009 kaksitoista öljy-yritystä sekoitti palmuöljydieseliä fossiilisen dieselin sekaan.
Palmuöljy on maailmankaupassa merkittävin kasvirasva. Sen tuotannosta on 90 prosenttia Malesiassa ja Indonesiassa. Kummassakin maassa kaadetaan sademetsää ja viedään alkuperäiskansojen maita palmuöljyviljelmien tieltä. Työntekijöiden oikeudet on rajalliset. Torjunta-aineet ovat ympäristölle haitallisia. Laitokset saastuttavat vettä. Öljyviljelmät aiheuttivat 90 prosenttia Malesian metsäkadoista 1985–2000. Kansainvälisten ympäristöjärjestöjen mukaan tuhotut sademetsät sitoisivat enemmän hiiltä kuin biodieselin käytön etu on. Suomalainen Neste Oil on luvannut solmia sopimuksia kestävän palmuöljyntuottajien kanssa.
European Union of Ethanol Producers (UEPA) mielestä on tärkeää saada kansainväliset säädökset, joissa huomioidaan ulkoiset ympäristöön kohdistuvat vaikutukset. Heidän mielestään vastuullinen ympäristötoiminta on varmistettava EU:n ulkopuolella raaka-aineiden tuotannossa ja varmistettava etteivät massiiviset viljelmät tuhoa alkuperäistä metsää tai luontoa, kuten Etelä-Amerikassa. Euroopan maatalous ja biopolttoaineteollisuus pelkäävät, että perinteinen öljyteollisuus lisää tuotantoa halvimmissa maissa ympäristönäkökohtia huomioimatta. He uskovat, että Eurooppa voi saavuttaa omalla tuotannollaan 10 % tavoitteen, mutta pelkäävät valvomattoman ulkomaisen tuonnin ja tuotantomaiden salaisten tukien rajoittavan eurooppalaista tuotantoa. Heidän mielestään biopolttoaineiden kehitys on mielekästä vain, jos se ei vaikuta negatiivisesti ympäristöön ja ravintokasveihin.
Greenpeace kampanjoi Neste Oilin palmuöljystä valmistettua biodieseliä vastaan syksyllä 2007. Rainbow Warrior pysäytti 30 000 tonnin palmuöljykuljetuksen lähdön Indonesiasta. 10 000 tonnin kuljetus Porvoon jalostamolle oli mielenosoituksen kohteena. Greenpeacen mukaan Neste Oil on ensimmäinen yritys, joka valmistaa biodieseliä palmuöljystä. Neste Oil on Suomen suurin palmuöljyn käyttäjä ja sen kasvusuunnitelmat ovat valtavat. Neste Oil ostaa palmuöljyn maailman suurimmalta palmuöljyntuottajalta IOI:lta, joka laajentaa toimintaansa Indonesiassa. Greenpeace väittää, että palmuöljydieselin runsas käyttö tuhoaa sademetsiä ja lisää ilmastopäästöjä vastoin alkuperäistä päämäärää. Toisaalta Neste on liittynyt Kestävän palmuöljyn yhdistykseen (RSPO), jonka tarkoituksena on varmistaa, ettei sademetsää kaadeta palmuöljyn kysynnän takia. Ainoastaan jo raivattuja alueita saa käyttää. Nesteen käyttämän palmuöljyn alkuperä tiedetään plantaasin tarkkuudella.
Keskusteltuaan asiantuntijoiden, asiakkaiden ja Greenpeacen kanssa ruotsalainen huoltoasemaketju OKQ8 perui Neste Oilin palmuöljypohjaisen biodieselin tuonnin markkinoille vuonna 2007. Yhtiön mukaan palmuöljyn tuotanto on liian suuri riski Indonesian sademetsille.
7. toukokuuta 2008 kymmenen Greenpeacen aktivistia vastusti biodieselin myyntiä lukitsemalla Eläintarhan Nesteen biodieseltankkien pumput lukoilla niin, ettei tankkauspistooleja voinut käyttää.