hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Keeri järv
Keeri järv (myös "Keri järv, Härjanurme järv") on Virossa Elvan kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 127 ha (hehtaaria) ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Se sijaitsee Keerisuon keskellä ja siinä erottuu kolme lähes itsenäistä järviallasta. Järven länsiosan erottaa sitä laajemmasta itäosasta 90 metriä leveä ja noin 400 metriä pitkä salmi. Itäisen altaan lounaisrannassa siitä erkanee vielä kolmas altaaksi kuroutumassa oleva laajapohjainen lahti. Lahden suu on vain 40 metriä leveä ja se on muodostunut Elvajoen () suistoon kasaaman maa-aineksen taakse. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,1 ha. Siihen laskevat Karioja itäaltaaseen, Keresoja ja Keeri ojat länsialtaaseen. Elva jõgi laskee länsialtaaseen etelästä ja virtaa altaan poikki pohjoispäähän, mistä se jatkaa matkaansa yhtyen Emajokeen. Siihen laskevat puolestaan Karioja ja Keeri oja. Järven valuma-alueen laajuus on 408,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3 metriä ja suurin syvyys 4,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0038 km (kuutiokilometriä) eli 3,8 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 9,0 kilometriä. Keerin kylä sijaitsee järven itäpuolella. Maalaiskuntien välinen raja halkaisee järven virtauksen Elvajoen mukana.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Klooga järv
Klooga järv (myös "Loden see" tai "Lodijärv") on Virossa Keilan maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 134 ha (hehtaaria) ja se on 3,1 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järven pohjoispuolella sijaitsee Kloogan kylä ja järven länsipuolella on Kloogan raba (suo). Saaria on 3, joiden yhteinen pinta-ala on 0,3 ha. Sen laskuoja on Kloogajärve oja, joka yhtyy 1,5 kilometrin jälkeen Vasalemma jõgeen. Se laskee Suomenlahteen Paldiskin lahdessa noin 8 kilometrin päässä. Järveen laskee kahdeksan lyhyttä pelto-ojaa itäpuolen maatilalta ja suo-ojaa länsipuolen suolta. Järvellä on yksi 50 metriä pitkä saari ja kaksi pienempää rannan läheisyydessä olevaa saarta. Järven valuma-alueen laajuus on 5,8 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,9 metriä ja suurin syvyys 3,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 km (kuutiokilometriä) eli 2,5 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä. Kylän puolella sijaitsee jätevesien selkeytysaltaita.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Matala järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa.
Järvessä viihtyvät ainakin ahven, hauki, suutari ja särki.
Volkswagen C-Trek
Volkswagen C-Trek on Volkswagenin vuodesta 2016 lähtien Kiinan markkinoille valmistama keskiluokan automalli. Se on kiinalaisen A5-pohjalevylle perustuvan Bora-mallin farmarikorinen versio.
C-Trek esiteltiin Kantonin autonäyttelyssä syksyllä 2016. Moottorivaihtoehtoina on kaksi bensiinimoottoria: turboahdettu 1,4-litrainen TSI (131 hv) ja vapaasti hengittävä 1,6-litrainen (110 hv).
Koigi järv
Koigi järv on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi on matala ja sen vedenpinnankorkeus vaihtelee suuresti. Tästä johtuu, että sen rantaviiva piirretään eri yhteyksissä eri lailla . Järven pinta-ala on 115 ha (hehtaaria) ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Saaria on 6, joiden yhteinen pinta-ala on 6,4 ha, mutta saarien reunat ja niiden välit ovat tiheänä ruovikkoja, jotka rikkovat avovesialueen. Siihen laskee lounasrantaan Kuke kraavi, joka on turvetuotantoalueen johto-oja, ja sen jatkeena toimii samanniminen laskuoja, joka lakaa järven kaakkoisrannasta. Järven luoteisrantaan laskee suoraksi kaivettu Lõhmuste kraavi, joka kokoaa kokoaa siellä laajan turvesuon kuivatusvedet järveen. Etelästä järvenn on yhdistetty Ûmmargune järven kaivettu laskuoja. Järven valuma-alueen laajuus on 47,7 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 1,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00057 km (kuutiokilometriä) eli 0,57 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä ja rannat ovat ruovittunutta suomaata.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus, jolloin se luokitellaan myös dystrofiseksi järveksi.
Järven ympäristö on Koigi soo, jonka linnustolliset arvot tunnetaan. Järven rantaan johtaa pitkospuut ja siellä on 10 metriä korkea lintutorni. Alueen muita järviä ovat Ümmargune järv, Pitkjärv ja Naistejärv.
Konsu järv
Konsu järv (myös "Kontsu järv, Kontso järv, Konsa järv, Suur Kongojärv") on Virossa Alutagusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Järvi sijaitsee Kurtnan järvialueella, joka muodostuu 42 järvestä ja niiden ympäristöstä.
Järven pinta-ala on 139 ha (hehtaaria) ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kaksi järviallasta, joita yhdistää 200 metriä leveä salmi. Sen laskuoja on Konsu kraavi, joka lähtee eteläisen järvialtaan itärannasta suoraksi kaivettuna kohti itää. Järveen laskee etelästä Lähteenpää jõgi ja Soompää kraavi, joka laskee ensin pieneen lampeen Peenjärv. Pohjoisesta laskee leveä Konsu-Raudi kanal, joka tuo Nõmmen järven, Särgjärven, Ahvenjärven ja Räätsman järven vesiä. Järven valuma-alueen laajuus on 27,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,8 metriä ja suurin syvyys 10,2 metriä. Sen laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0081 km (kuutiokilometriä) eli 8,1 miljoonaa m . Rantaviivan pituus on 7,5 kilometriä ja pohjoisaltaan luoteisrannassa on asuinalue. Muuten ei rannoille ole rakennettu taloja.
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat eli se on silloin lievästi rehevöitynyt. Järven humuspitoisuus on myös suuri.
Lahepera järv
Lahepera järv (myös "Lahe järv" ) on Virossa Peipsiäären kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 101 ha (hehtaaria) ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen laskujokena toimii Naelavere kraavi, joka on samalla sen läpivirtausjoki, joka laskee Peipsijärven länsirantaan Savimetsan kylässä. Järvien välistä osuutta kutsutaan myös Lahen joeksi (). Järven valuma-alueen laajuus on 28,9 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys 4,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0024 km (kuutiokilometriä) eli 2,4 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä ja järven pohjoispuoli on peltomaata ja eteläpuoli metsää. Eniten asutusta on pohjoisrannalla, missä kulkee myös Kolkjan ja Alatskivin välinen maantie.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Matalarantainen järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Veden ravinnepitoisuudet ovat niin suuret, että järvi luokitellaan eutrofiseksi järveksi.
Leego järv
Leego järv (myös "Leegu järv") on Virossa Kastren kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 86 ha (hehtaaria) ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kaksi järviallasta, joita yhdistää 140 metriä leveä kapeikko. Pohjoisallasta kutsutaan Peräjärveksi ja toista Edejärveksi. Edejärven eteläosassa on ojan suussa pitkä lahti, jota kutsutaan nimellä "Ojasuu sopp". Järvi sijaitsee suurella Emajõe–Suursoolla noin 1,5 kilometriä Peipsijärvestä. Järven laskujoki on leveä ja kilometrin pituinen Leegu jõgi, joka yhtyy Kalli jõgeen. Järveen laskevat muun muassa Lobatsoll ja toinen johto-oja Varblasesaarelta. Järven valuma-alueen laajuus on 5,6 km (neliökilometriä). Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,6 metriä ja suurin syvyys 1,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00050 km (kuutiokilometriä) eli 0,5 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä ja se on pääasiassa suomaata. Järven kaakkois- ja koillisrannoilla sijaitsee kaksi maataloa.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. Järven vesi on ruskean värinen ja se luokitellaankin suojärvenä dystrofiseksi järveksi.
Järvessä on erityisen paljon särkeä, säynettä ja lahnaa, mutta myös muitakin lajeja on: ahven, hauki, kiiski, pasuri, ruutana, kuha, ankerias ja made. Järven harvinaisempia lajeja ovat toutain, rantanuoliainen ja piikkinuolijaisiin kuuluva "Misgurnus fossilis". Talvella järven happipitoisuus laskee alas ja kalakuolemat hävittävät kalakantaa, mutta Peipsijärvestä tulee keväällä täydennystä Kallijokea myöten.
Lõõdla järv
Lõõdla järv (myös "Luhasoo järv, Luassoo järv") on Virossa Võrun kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 99 ha (hehtaaria) ja se on 3,8 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven pituudesta johtuu, että sen ympärillä sijaitsee useita kyliä: Haava, Hargi, Liiva, Majala, Lümatu ja Vaabina. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,59 ha. Järven kaakkoispäätä kutsutaan nimellä Haava järv ja suurempaa luoteisosaa Luhaotsa järveksi. Järveen laskee neljä suurempaa ojaa. Niistä huomattavin on järven luoteispäähän laskeva Verioja, joka on Luhassuu järven ja Kallasõ järven yhteinen laskuoja, sekä . Sen laskuojia on kaksi ja ne ovat Antsla jõgi, joka lähtee järven luoteispäästä ja laskee Tiidu järveen, ja Kängsepa oja, joka lähtee järven kaakkoispäästä. Lõõdla järvi on siten bifurkaatiojärvi. Järven valuma-alueen laajuus on 5,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0038 km (kuutiokilometriä) eli 3,8 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 9,2 kilometriä ja siitä on puolet metsää ja loput peltomaata. Rannoilla asutaan harvasti, sillä taloja on vain 13. Võrusta länteen kulkeva maantie ohittaa järven luoteispään.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat ja se luokitellaan lisäksi eutrofiseksi järveksi.
Järvessä on runsaasti eri kalalajeja. Entien siellä elää lahnaa, mutta yleisiä ovat myös särki, ahven, hauki, suutari ja rantanuoliainen. Istutettuja lajeja ovat ankerias, karppi, kuha, peipsin siika, peledsiika ja taimen. Harvinaisia lajeja ovat rantanuoliainen ja piikkinuolijaisiin kuuluva "Misgurnus fossilis".
Maardu järv
Maardu järv (myös "Liivakandi järv") on Virossa Maardun kaupungissa Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 162 ha (hehtaaria) ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Siihen laskee kahdeksan ojaa, joista huomattavin on Hiiemetsa kraav, ja järven laskuoja on Kroodi oja. Se virtaa pohjoiseen Maardun keskustan läpi ja laskee Suomenlahdessa Muugan lahteen (). Järven valuma-alueen laajuus on 13,4 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven tilavuus on 0,0032 km (kuutiokilometriä) eli 3,2 miljoonaa m. Rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä. Länsirannalla sijaitsee Liivamäkeen kuuluva asuntoalue ja toinen Maardun kylään liittyvä, mutta pienempi asuntoalue, sijaitsee järven kaakkoisrannalla. Järven pohjoisrantaa seuraa monikaistainen Peterburi tee, josta haarautuu etelään järven itärantaa seuraava Mõisa tee.
Järveen on aina kertynyt vettä keväisin ja sinne ohjatut ojat sekä järvenpohjan lähteet ovat aina nostaneet järven vedenpinnan hyvin korkealle. Järvellä ei ole alun perin ollut omaa luontaista laskuojaa, jollaisen Maardun kartanon haltija Otto von Brevern kaivautti vuonna 1893. Järven vedenpintaa aiottiin säännöstellä padolla, mutta jo seuraavana vuonna 1894 murtui pato korkeanveden aikana. Järvestä purkautui valtava vesimassa kohti Suomenlahtea ja se uursi hiekkamaahan 20 metriä syvän ja 70 metriä leveän uoman. Tässä uomassa virtaa nykyään järven laskuoja Koordi oja. Paljastunut järvenpohja otettiin niityiksi, jollaisesta oli tuohon aikaan puute.
Vuonna 1939 rakennettiin Koordin kylään kemiantehdas, joka otti järvestä vettä. Vedenpinnan aleneminen estettiin luusuaan rakennetulla padolla. Myöhemmin, 1960-luvulla, kaivettiin Jõelähtme jõesta kanava, josta saatiin järveen vesitäydennystä. Myös itäpuolella sijainneen fosforikaivoksen kaivantoihin kertynyttä vettä pumpattiin järveen. Se sisälsi raskasmetalleja, jota esiintyy järven pohjamudassa.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Männiku järv
Männiku järv (myös "Männiku veehoidla, Männiku karjäär") on Virossa Sakun maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva tekojärvi.
Tekojärvi on syntynyt etelään vievän rautatien ja Männiku raban väliin saman nimisen kylän pohjoispuolelle. Järvi on 3,9 kilometriä pitkä ja se on levimmillään 700 metriä levä. Järven pinta-ala on 105 hehtaaria ja sillä on kaksi saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,4 hehtaaria. Suurempi saarista on 120 metriä pitkä. Järvi on kaksialtainen, joita yhdistää keskellä 40 metriä leveä salmi. Eteläinen allas on 1,8 kilometriä pitkä ja pohjoisaltaan 2,9 kilometriä. Pohjoisaltaan rinnalle on kaivettu kilometrin pitkä ja 260 metriä leveä allas, joita eroittaa toisistaan kapea tiepenger. Järven valuma-alueen laajuus on 13,0 neliökilometriä, vaikka järvellä ei kartan mukaan näyttäisi olevan tulo-ojia eikä laskuojaa. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5 metriä ja suurin syvyys 9 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00360 kuutiokilometriä eli 3,60 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 9,3 kilometriä ja järven rannat ovat hiekkaa. Järven koillispuolella noin 130 metrin kannaksen takana on toinen tekojärvi Raku järv, joka on myös syntynyt hiekanotossa.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat niin korkeat, että järvi on rehevöitynyt.
Nõuni järv
Nõuni järv on Virossa Otepään kunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järvi on 1,7 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Sillä on etelässä 950 metriä pitkä lahti, jota kutsutaan Peräjärveksi. Lahden suu on 130 metriä leveä, mutta lahti on levimillään 230 metrinen. Se suulla sijaitsee asuntoalue. on Järven pinta-ala on 92 hehtaaria. Järveen laskee kymmenen tulo-ojaa, joista huomattavin on Ojasuu kääriin laskeva Mudajärven, Korgejärven, Suurjärven ja Ahvenjärven yhteinen laskuoja. Sen laskuoja on Kinsli oja, joka lähtee Perä järven pohjukasta kohti etelää ja yhtyy siellä Elva jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 6,3 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6,1 metriä ja suurin syvyys 14,7 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0056 kuutiokilometriä eli 5,6 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä ja yli puolet rannoista ovat peltomaata tai asuinauetta ja loput metsää. Suota on vain eteläisessä lahdenpohjukassa. Järven itäranna ohittaa tie 46 eli Tatran ja Otepään välinen maantie.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea. Järven vedellä on samaan aikaa sekä korkeat ravinnepitoisuudet että vedessä on korkea humuspitoisuus. Järven vesi on siksi ruskeavetinen ja rehevöitynyt.
Oessaare laht
Oessaare laht (myös "Põllumaa laht, Siiksaare laht") on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 121 ha (hehtaaria) ja se muodostuu suuresta järvialtaasta ja kapeasuisesta lahdesta, jota kutsutaan nimellä Poka laht. Sen lahdensuu on 50 metriä leveä. Pääallas on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Poka laht on 580 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Saaria on 4, joiden yhteinen pinta-ala on 4,5 ha. Suurin saari on pyöreän muotoinen ja halkaisijaltaan 230 metriä. Järveen laskevat pitkät Masa kraavi (Silmajõgi) ja Lõve jõki, jotka laskevat järven pääaltaaseen ja Poka oja, joka laskee Poka lahteen. Järvellä on mereen kaksi laskuojaa. Mõrrasilm on 200 metriä pitkä oja, joka lähtee Poka lahdesta. Enima silm on 1,0 kilometriä pitkä oja, joka lähtee pääaltaasta ja laskee mereen viereiseen lahteen kuin ensimmäinen oja. Meri on laaja ja saarikkoinen Laidevahen lahti, jonka Saarenmaan kaakkoispuolelle aukeava suu on varsin kapea. Se on kuroutumassa omaksi järveksi, mutta siinä on edelleen suolaista vettä. Järven valuma-alueen laajuus on 159,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys 1,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0012 km (kuutiokilometriä) eli 1,2 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 11,8 kilometriä ja se on pääasiassa soistunutta ruovikkoa. Järven itärannat ovat metsää ja siellä sijaitsee Oessaaren kylä ja kaakossa sijaitsee Siiksaaren kylä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. Vaikka Laidevahen lahti on kapeasuinen, kulkeutuu siihen suolaista vettä. Oessaaren lahti on itse asiassa järvi, mutta sen vedenpinta on samalla tasolla tai hieman korkeammalla kuin se on meressä. Korkean veden aikana järveen virtaa suolaista vetää, jolloin makea vesi suolaantuu välillä. Järven vesi onkin murtovettä.
Lahdella, järvissä ja niiden lähiympäristöissä elää tai pesii runsaasti lintija, joille on perustettu Natura 2000-suojelualue.
Pabra järv
Pabra järv (myös "Kossa järv, Bobrova järv, Lidva järv", ) on Viron ja Venäjän välisellä rajalla sijaitseva luonnollinen järvi. Järvi kuuluu Viron puolella Setomaan kuntaan Võrumaalla ja Venäjän puolella Pihkovan alueen Petserin piiriin. Venäjän puoleisella rannalla sijaitsee Bobrovo-niminen kylä ().
Järven pinta-ala on 93 ha (hehtaaria ) tai 77 ha . Sen pituus on 2,0 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järven selkä on selkeäpiirteinen, mutta järven länsipäässä siitä työntyy 850 metriä länteen päin Vungi ots niminen lahti. Selällä sijaitsevat kaksi saarta. Ruusaar on 40 metriä pitkä ja Puusaar on 70 metriä pitkä. Puusaaren poikki kulkee kartan mukaan maiden välinen raja. Vungin lahteen laskee Verrevoja lännestä ja Toodsi järven laskuoja. Luontainen Lütä oja laskee järven pohjoispäähän maiden välisen rajan kohdalla. Järven laskujoki on Lidva jõgi, joka lähtee järven koillisrannasta Venäjän puolella Tarantaevosta. Järven valuma-alueen laajuus on 36,5 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys 3,6 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00232 km (kuutiokilometriä) eli 2,32 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä. Ympäristö on länsipuolen soita lukuun ottamatta moreenimaastoa, jossa rannat ovat hiekkaisia ja kivisiä, mutta järven pohja on mutainen. Kummallakin rannalla on vähäistä asutusta ja niille johtaa erilliset maantiet kummankin valtion puolelta.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().
Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jonka vedessä on alhaiset humuspitoisuudet (, SD). Vedessä on korkeita ravinnepitoisuuksia, joiden perusteella se luokitellaan eutrofiseksi järveksi.
Pangodi järv
Pangodi järv on Virossa Kambjan kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 93 ha (hehtaaria) ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järven selkä on 1,6 kilometriä pitkä, sillä järven pohjoispää kääntyy Pikksaaren niemen taakse Väikejärven nimiseksi lahdeksi. Myös järven kaakkoisrannasta aukeaa Hurda laht kapean Hurdakael nimisen 15 metriä kapean salmen takana. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,43 ha. Väikejärvellä on 90 metriä pitkä Väikesaar ja järven länsirannan tuntumassa on 50 metriä pitkä Kivisaar. Järven eteläpäähän laskee useita ojia, joista huomattavimmat ovat Kivijärven ja Kodijärven yhteinen laskuoja ja Mudalahden laskuoja. Muut järven tulo-ojat ovat pieniä. Järven laskuoja Luhasoo oja lähtee Hurda lahdesta itään Käpän asuinalueen läpi ja virtaa Matsi järven läpi kohti pohjoista. Yli kolmen kilometrin päässä se yhtyy Peedja jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 9,3 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 11,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0036 km (kuutiokilometriä) eli 3,6 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 8,1 kilometriä. Järven eteläpäätä hallistee Palumäed, jotka kohoavat yli 40 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järven lähiympäristössä on runsaasti peltomaata ja jonkin verran metsää. Suorantoja on vain nimeksi. Järveen viettävillä rinteillä on runsaasti haja-asutusta. Tatran ja Otepään välinen maantie 46 ohittaa järven sen luoteispuolelta.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea. Järvi on myös rehevöitynyt.
Raigastvere järv
Raigastvere järv on Virossa Tarton kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 112 ha (hehtaaria) ja se on 3,8 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Sen ainoa huomattava tulo-oja on Nava oja, joka on samalla sen laskuoja Elistveren järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 47,9 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys 4,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0036 km (kuutiokilometriä) eli 3,6 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 8,3 kilometriä. Lounaspuolen rannat kohoavat lähes 40 metriä vedenpintaa korkeammalle. Harjun päällä on peltomaata ja metsää vuorotellen. Asutusta on harvakseltaan.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on myös rehevöitynyt.
Ruhijärv
Ruhijärv (myös "Ruhja järv") on Virossa Mulgin maalaiskunnassa Viljandimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 88 ha (hehtaaria) ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,05 ha. Siihen laskevat Lilli oja, Lilli kraavi (Matsikse oja) ja Vedame oja ja järven laskujoki on Ruhja jõgi, joka lähtee järven länsirannasta ja virtaa länteen ollen hetken Latvian rajajokena. Järven valuma-alueen laajuus on 56,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys 6,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 km (kuutiokilometriä) eli 2,5 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä ja rannat ovat pääosin metsää. Järvi on lähes autio.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti kovavetiseksi järveksi ja miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea, järvi on rehevöitynyt ja se luokitellaan myös dystrofiseksi järveksi.
Sinejärv (Ainja)
Sinejärv (Ainja) (myös "Ainja Sinijärv") on Virossa Mulgin maalaiskunnan Ainjan kylässä Viljandimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 1,9 ha (hehtaaria). Sen pohjoispäästä lähteen sen laskujoki Kõpu jõgi, joka laskee yli kilometrin päästä Ainjan järveen. Sillä ei näytä olevan tulo-ojia. Pohjoispäässä sijaitsee yksi halkaisijaltaan 10 metrinen saari. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan 7 metrin keskisyvyyden avulla määrittää 0,00013 km (kuutiokilometriä) eli 0,13  miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 650 metriä ja se on luoteisrannan maatilaa lukuun ottamatta metsää. Itärannat kohoavat 13 metriä vedenpinnan yläpuolelle.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin pohja-, rantakasvillisuus ja kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Sinijärv (Äntu)
Sinijärv on Virossa Väike-Maarjan kunnassa Äntun kylässä Länsi-Virumaalla Pandiveren ylängöllä sijaitseva luonnollinen lähdepohjainen järvi.
Järvi kuuluu kolmen lähekkäisen järven joukkoon, jota kutsutaan Äntun järviksi (). Niillä on pohjassaan lähteitä, joista pulppuaa kalkkipitoista ja kirkasta vettä värittäen veden siniseksi. Järven pinta-ala on 1,9 ha (hehtaaria) ja se on 430 metriä pitkä ja 120 metriä leveä. Sen muoto muistuttaa kaksoiskoukkua ja järven suurin leveys rannasta rantaan on vain 70 metriiä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6 metriä ja suurin syvyys 8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00013 km (kuutiokilometriä) eli 0,13 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat metsää. Lähin talo sijaitsee maantien varressa 80 metrin päässä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi ().
Järvi luokitellaan limnologisesti alkalitrofiseksi järveksi (, AL). Tällaisiin järviin on veteen liuennut runsaasti kalkkikivestä irronnutta vetykarbonaattia, joka aiheuttaa veden emäksisen happamuustason (pH on yli 7). Vedessä on myös runsaasti mineraaleja, jotka muuttavat vedenvärin usein turkoosiksi tai sinertäväksi. Koska vesi on emäksistä ja sen sisältämät mineraalit ja ravinteet poikkeavat muista järvistä, on näihin järviin kehittynyt omanlainen levien muodostama ekosysteemi. Vesi on erittäin kirkasta. Näkösyvyys voi olla jopa 15.
Soitsjärv
Soitsjärv on Virossa Tartumaalla Tarton kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 189 ha (hehtaaria) ja se on 4,1 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Sen luoteispäähän laskee Ulpesoo kraavi ja kaakkoispäähän muun muassa Lavasoolta kuivatusvesiä tuova johto-oja. Laskuoja lähteen järven koillisrannasta järven keskivaiheelta itää ja oja yhtyy 450 metrin päästä Elistveren kraaviin, joka vuorostaan yhtyy Elistveren järveen laskevaan Nova ojaan. Järven valuma-alueen laajuus on 15,2 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys 8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0023 km (kuutiokilometriä) eli 2,3 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 9,9 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen kosteikkoa tai hienikkoa. Järven ympäristössä on peltomaata, joiden kuivatusojien vedet johdetaan järveen. Maaseudun asutus sijaitsee peltojen keskellä ja lähimmät talot ovat 400 metrin päässä rannasta.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Tänavjärv
Tänavjärv on Virossa Padisen maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 138 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Se sijaitsee Vesisoon ja Tänajärve raban välisellä suoalueella. Siihen on kaivettu kaksi ojaa, jotka johtavat lännessä sijaitsevan Veskijärven laskuojiin. Järven valuma-alueen laajuus on 4,7 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 kuutiokilometriä eli 2,5 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä ja sen rannat ovat suota tai soistuvaa metsää. Läänemaan Suursoon turpeikot antavat rannoille suojärvimäisen ilmeen, vaikka osa rannoista ovatkin hiekkarantoja. Järvellä on hiekkapohja. Vaikka järvi onkin autio, johtaa sinne pohjoisesta Vihterpalusta tie.
Järvestä on kaivettu kaksi suoraa ojaa kohti viereistä Veskijärveä, jonne niiden koontioja laskee. Veskijärvi on Veskijõen läpivirtausjärvi.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (). Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on pienet humuspitoisuudet (, SD).
Järvi on kirkasvetinen ja matala ja kaukanakin rannasta kasvaa järviruokoa, nuottaruohoa ja tummalahnanruohoa. Järven päälajiston muodostaa ahven.
Järvi on kuroutunut irti Itämeren Suomenlahdesta noin 4500 vuotta sitten eli neoliittisella kivikaudella.
Veskijärv
Veskijärv on Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 184 ha (hehtaaria) ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Siinä on vain yksi pieni luotomainen saari, joka sijaitsee pitkälle työntyvän harjumaisen niemen kärjessä. Siihen laskee toistakymmentä suo- tai metsäojaa. Yksi ojista tuo Tänavjärven vesiä ja yksi on suoraksi kaivettu Veskijõgi, joka laskee järven kaakkoisrantaan. Se on Hindaste järven laskuoja ja samalla se on Veskijärven läpivirtausjoki. Veskijõgi jatkaa Veskijärvestä kohti pohjoista, jossa se laskee Suomenlahteen Keibun lahdessa.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0031 km (kuutiokilometriä) eli 3,1 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä ja rannat ovat metsää tai suota. Järvi yhtää entistä maatilaa lukuun ottamatta autio ja sitä kiertää kaumpana maantie.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Viisjaagu järv
Viisjaagu järv on Virossa Elvan kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 26 ha (hehtaaria) ja se on 750 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järveen laskee etelästä Vissi järven kaksi ojaa ja luoteisrantaan koljmen lammen yhteinen laskuoja. Sen pohjoispäästä lähtee suoraksi kaivettu nimetön oja, joka laskee pohjoisessa Elva jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 6,7 km (neliökilometriä). Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 7,4 metriä ja suurin syvyys 13 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0019 km (kuutiokilometriä) eli 1,9 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja rannat ovat metsää tai pellon suojavyöhykettä. Järven rannassa tai rannan läheisyydessä asutaan kuudessa talossa. Yksi taloista on nimeltään Viisjaagu.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Viljandi järv
Viljandi järv on Virossa Viljandin kaupungissa Viljandimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Viljandin kaupunki sijaitsee järven luoteispuolella ja taajama-alue rajoittuu järven rantaan. Järvi sijaitsee ympäristöstään erottuvassa painaumassa. Sen pinta-ala on 156 ha (hehtaaria) ja se on 4,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä on keskellä kaventuma Kitsas kael, joka on 140 metriä leveä. Saaria on 4, jotka sijaitsevat järven eteläpäässä ja joiden yhteinen pinta-ala on 1,1 ha. Siihen laskee yli kymmenen oja ympäristöstä, joista huomattavimmat ovat pohjoispäähän laskeva Uueveski oja, joka on Karula järven laskuoja ja järven keskiosaan luoteesta laskeva Valuoja, joka tuo vettä kaupungin puistosta ja Paala järvestä. Monet itärannan puroista saavat vetensä järvenrannan rinteen lähteistä. Järven laskuoja on Raudna jõgi, joka saa alkuunsa järven eteläpäästä ja meanderoi virratessaan ensin lounaaseen ja sitten luoteeseen. Se yhtyy 40 kilometrin päässä Halliste jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 66,8 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,6 metriä ja suurin syvyys 11 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0087 km (kuutiokilometriä) eli 8,7 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 12,7 kilometriä ja järven kaakkoispuoli on rannoiltaan metsäistä rinnettä, jonka yläpuolella on laajat peltoaukeat.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti sekä kovavetiseksi- että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Cooler Master
Cooler Master on taiwanilainen elektroniikkayhtiö. Se valmistaa tietokoneen koteloita, jäähdytinjärjestelmiä, virtalähteitä ja syöttölaitteita.
Ähijärv
Ähijärv (myös "Ahijärv") on Virossa Võrumaalla Antslan kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 181 ha (hehtaaria) ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,2 ha, ja ne sijaitsevat järven eteläpuoliskossa. Linnusaar on 90 metriä pitkä ja Sitiksaar 50 metrin pituinen. Järveen laskee muutamia pienojia, joista mainitsemisen arvoisia ovat etelärantaan laskevat Kogrõjärven ja Vahejärven laskuojat sekä pohjoispäähän laskeva Vilimikuoja, joka on Alakonnu järven ja Ahnõjärven yhteinen laskuoja. Sen laskujoki on Ahelo jõgi, joka lähtee järven kaakkoisrannasta kohti itää ja laskee Suur Pehmejärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 14,7 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,8 metriä ja suurin syvyys 5,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0069 km (kuutiokilometriä) eli 6,9 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 9,8 kilometriä ja rannat ovat pääaisassa metsää lukuun ottamatta Ähijärven kylän koillisessa sijaitsevia peltoja.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluudesta johtuen lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on samalla rehevöitynyt.
Finnhittien kuninkaat
Finnhittien kuninkaat on iskelmälaulajien Danny, Frederik ja Tapani Kansan perustama keikkaryhmä. Kiertueella ollessaan jokainen heistä esittää vuorollaan omia kappaleitaan. Frederik ja Tapani Kansa riitaantuivat kesällä 2016, mutta se ei estänyt kiertuetta. Heidän ensimmäinen kiertueensa alkoi kesällä 2016. Kolmikon keikkailu jatkui kesällä 2017. Alkukesästä Frederik kuitenkin jättäytyi pois ja hänet korvasi muutaman viikon Virve Rosti. Frederik palasi pian takaisin kokoonpanoon ja he kiertue jatkui koko kesän ja talven.
Siiri Teirilä
Siiri Elina Teirilä (16. joulukuuta 1887 – 4. kesäkuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen kääntäjä.
Arctic (yritys)
Arctic GmbH (tyyliteltynä "ARCTIC") on saksalainen elektroniikkayhtiö. Se perustettiin alun perin Sveitsissä vuonna 2001 nimellä Arctic Cooling. Yhtiö valmisti aluksi tietokoneen jäähdytyksessä käytettäviä komponentteja.
Pan Amin lento 73
Pan Amin lento 73 oli Pan Amin reittilento Bombaysta Karachin ja Frankfurtin kautta New Yorkiin. Lennolla 5. syyskuuta 1986 käytetty Boeing 747-121 kaapattiin sen ollessa Karachin lentoasemalla. Koneeseen nousi neljä aseistettua Abu Nidal -järjestöön kuuluvaa kaapparia. Matkustamohenkilökunta sai varoitettua lentäjiä sisäpuhelimella, jolloin he poistuivat ohjaamon hätäpoistumisluukusta. Miehistön johtajaksi tuli tällöin purseri Neerja Bhanot.
Kaapparit vaativat, että miehistö palaa koneelle ja lentää sen Kyprokselle, jossa he halusivat neuvotella palestiinalaisvankien vapauttamisesta. Kello 5.25 alkanut tilanne kesti 17 tuntia. Kun koneen APU-generaattorin polttoaine loppui kello 21.55, kaapparit avasivat tulen. Ammuskelussa kuoli Bhanot ja 19 matkustajaa. Lisäksi 120 loukkaantui. Pakistanin erikoisjoukkojen kommandot nousivat koneeseen ja pidättivät kaapparit.
Dakotan metroasema
Dakota on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Kallangissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 17. huhtikuuta 2010. Asemaa käyttävät Circle Linen junat.
MacPhersonin metroasema
MacPherson on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Geylangissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 17. huhtikuuta 2010 Circle Linen asemana. Siitä tuli myös Downtown Linen asema, kun linjan jatke avautui 21. lokakuuta 2017.
Alpine A110 (2017)
Alpine A110 on Renault’n omistaman Alpinen vuodesta 2017 lähtien valmistama kaksiovinen coupé-korinen urheiluauto, jonka myötä Renault herätti Alpine-merkkinsä uudelleen eloon. Malli lainaa nimensä ja muotoilun piirteensä alkuperäiseltä A110:ltä.
Alpine A110 esiteltiin Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 2017. Keskellä sijaitseva moottori on turboahdettu 1,8-litrainen, ja se tuottaa tehoa 249 hevosvoimaa ja vääntöä 320 newtonmetriä. Voima välitetään takapyörille seitsemänvaihteisella kaksoiskytkinvaihteistolla. Kevyen alumiinirakenteensa ansiosta A110 painaa vain 1 080 kilogrammaa.
Ensimmäiset autoyksilöt ovat Premiére Edition -erikoismalleja, joita valmistetaan Alpinen perustamisvuoden kunniaksi 1 955 kappaletta.
Kalervo Sipi
Kalervo Vilho Sipi (s. 24. kesäkuuta 1946 Kauvatsa) on suomalainen kenraalimajuri evp.
Sipi syntyi toimitusjohtaja Kauko Sipin ja Anja Kallion perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1969 on Seija Tauriainen.
Sipi tuli ylioppilaaksi Kokemäen yhteiskoulusta 1965, Kadettikoulusta hän valmistui 1969 ja Sotakorkeakoulusta 1979. Sipi toimi opetusupseerina ja komentotoimiston päällikkönä Turun ilmatorjuntapatteristossa 1966 ja 1969–1976, patterin varapäällikkönä vuodesta 1979, patterinpäällikkönä vuodesta 1982 ja patteristonkomentajana Helsingin ilmatorjuntarykmentissä vuodesta 1984. Pääesikunnassa hän työskenteli toimistoesiupseerina vuodesta 1987 ja sitten Ilmatorjuntakoulun johtajana vuodesta 1991, Varsinais-Suomen ilmatorjuntarykmentin komentajana vuodesta 1992, Pääesikunnan ilmatorjuntatarkastajana vuodesta 1997 ja Puolustusvoimien materiaalilaitoksen johtajana vuodesta 2000. Eläkkeelle Sipi jäi puolustusvoimien huoltopäällikön tehtävästä kesällä 2006, mitä ennen hän oli toiminut Pääesikunnan maavoimapäällikkönä vuodesta 2002.
Sipi ylennettiin vänrikiksi 1966, luutnantiksi 1969, yliluutnantiksi 1973, kapteeniksi 1977, majuriksi 1982, everstiluutnantiksi 1989, everstiksi 1994 ja prikaatikenraaliksi 1999, ennen ylentämistään kenraalimajuriksi vuonna 2001.
Sipi valittiin Vapaussodan Perinneliiton puheenjohtajaksi vuonna 2008.
Uraanitrikloridi
Uraanitrikloridi eli uraani(III)kloridi (molekyylikaava UCl) on uraanin kloridi. Se muodostaa huoneenlämpötilassa tyypillisesti vihreitä kiteitä, joskus myös tumman punaisia valmistustavasta riippuen. Uraanitrikloridia voidaan valmistaa useilla eri tavoilla lähtien uraanitetrakloridista (UCl); UCl on vähemmän pysyvä yhdiste kuin UCl. Uraanitrikloridia käytetään lähinnä käytetyn ydinpolttoaineen jälkikäsittelyssä. Yhdiste on erittäin hygroskooppista, ja se liukenee hyvin veteen sekä etikkahappoon. Sillä on kaksi kidevedellistä hydraattia, heptahydraatti UCl·7HO ja heksahydraatti UCl·6HO.
Uraanitrikloridin kiderakenne on heksagonaalinen ja muodostuu kolmesta trigonaalisesta prismasta. Rakenne on samanlainen kuin plutoniumtrikloridilla PuCl; U ionilla on naapurina yhdeksän Cl-ionia, kolme 293,4 pm ja kuusi 292,8 pm etäisyydellä.
Tyypillinen valmistustapa on antaa kaasumaisen vetykloridin reagoida uraanihydridin kanssa. Vaihtoehtoinen tapa on pelkistää uraanitetrakloridia sinkillä, alumiinilla, metallisella uraanilla tai uraanihydridillä:
Uraanitrikloridi on hyvä pelkistin. Metallista uraania voidaan valmistaa pelkistämällä uraanitrikloridia kalsiumilla tai litiumilla, tosin tätä reaktiota ei suuremmin hyödynnetä.
Berycopsis
Berycopsis on sukupuuttoon kuollut partakalojen suku myöhäiseltä liitukaudelta. Fossiileja on löydetty Englannista.
"Berycopsis" kasvoi 30–35 senttiä pitkäksi ja oli yksi ensimmäisistä ilmestyneistä piikkieväisistä kaloista, ryhmästä joka nykyään sisältää barrakudat, miekkakalat, merihevoset ja kampelat. Sillä oli kaikki ryhmälle tyypilliset piirteet. Selkä- ja peräevän ensimmäinen ruoto oli suurentunut vankaksi puolustuspiikiksi, mistä ryhmän nimi myös johtuu. Vatsaevät sijoittuivat lähelle rintaeviä. kuin nykyisillä sukulaisillaan, "Berycops" oli ensimmäisiä tunnettuja kaloja joilla oli nämä nykyään yleiset piirteet.
"Berycopsilla" oli samankaltainen ruumiinmuoto kuin kaloilla jotka asuttavat matalampia päivänvalon valaisemia vesiä missä ne saalistavat pieniä vesieläimiä lähellä merenpohjaa, tai juuri sen yläpuolella.
Cortana
Cortana on Microsoftin kehittämä henkilökohtainen puheavustaja. Se on nimetty Halo-pelisarjassa esiintyvän Cortana-hahmon mukaan.
Cortana osaa vastata käyttäjän kysymyksiin puheella tai näyttämällä Bing-hakukoneen vastauksia. Se osaa myös auttaa käyttäjäänsä laitteen käytössä laskemalla laskuja ja merkitsemällä muistuksia sekä herätyksiä. Puhelinversiossa Cortana mahdollistaa sähköpostin ja tekstiviestin sanelemisen ja lähettämisen puheentunnistuksen avulla. Cortanan voi asettaa aktivoitumaan aina, kun käyttäjä sanoo ”Hey Cortana”.
Cortana tukee englannin, japanin, espanjan, ranskan, saksan, portugalin, kiinan ja italian kieliä. Se ei kuitenkaan toimi suomen kielellä. Cortanaa voi käyttää Suomessa vaihtamalla laitteen kieleksi jonkin tuetun kielen.
Terry Flanagan
Terry Flanagan (s. 11. kesäkuuta 1989) on englantilainen kevytsarjan nyrkkeilijä ja hallitseva WBO liiton mestari painoluokassaan.
Flanagan aloitti ammattinyrkkeilyuran vuonna 2009. Vuonna 2014 Flanagan kohosi BBBofC liiton mestariksi voitettuaan Martin Gethin seitseneräisessä ottelussa Gethin luovutettua seitsemännen erän jälkeen oikean silmäkulman turvottua pahoin. Vuonna 2015 Flanagan kohosi WBO liiton euroopan mestariksi Stephen Ormondia vastaan käydyn kamppailun päätyttyä Flanaganin diskausvoittoon Ormondin toistuvan puskemisen vuoksi. Flanagan kohosi WBO liiton mestariksi samana vuonna vastustaja Jose Zepedan luovutettua ottelun sijoiltaan menneen vasemman olkapään vuoksi. Tämän jälkeen Flanagan on puolustanut mestaruutta neljästi voittaen Diego Magdalenon teknisellä tyrmäyksellä toisessa erässä, Derry Mathewsin yksimielisesti tuomariäänin kaksitoistaeräisen ottelun päätteeksi, Mzonke Fanan kaikin tuomariäänin kaksitoistaeräisen ottelun päätteeksi ja Orlando Cruzin teknisellä tyrmäyksellä kahdeksannessa erässä johdettuaan sitä ennen ottelua kaikin tuomariäänin. Seuraavassa ottelussaan Flanagan kohtaa Petr Petrovin.
| Ammattinyrkkeilyottelut boxrec.comissa
Cinemaware
Cinemaware on videopelien kehittäjä ja julkaisija, joka julkaisi useita suosittuja tuotteita 1980-luvulla.
Alkuperäinen yhtiö "Cinemaware Corporation" toimi vuodesta 1985 vuoteen 1991. Yhtiön herätettiin uudestaan henkiin nimellä "Cinemaware Inc" vuosina 2000–2005.
Vuonna 2005 yhtiön osti yhdysvaltalainen eGames.
Yhtiön perusti Bob Jacob, joka sovelsi kokemustaan elokuvateollisuudesta videopelien julkaisuun.
Yhtiön ensimmäinen peli "Defender of the Crown" keräsi paljon huomiota mullistavalla visuaalisella tasollaan. Peli oli kuitenkin kiireessä tehty ja osa tekijöistä olivat tyytymättömiä lopullisen tuotteen laatuun, poistaen kaikki viitteet omaan nimeensä.
Osasta peleistä on myöhemmin julkaistu uusia versioita. Esimerkiksi "Wings: Remastered" (2014) Windows ja OS X -alustoille.
Iris Schwanck
Iris Miette Schwanck (s. 2. helmikuuta 1950 Geneve) on suomalais-sveitsiläinen kielitieteilijä ja on toiminut muun muassa kirjallisuuden tietokeskuksen Filin johtajana.
Schwanck on valmistunut filosofian maisteriksi 1977 romaaninen filologia pääaineenaan Jyväskylän yliopistosta ja väitellyt Helsingin yliopistosta filosofian tohtoriksi 1994 romaanisen filologian alalta tutkimuksella "La petite aventure dont le lecteur se souvient peut-être. Analyse linguistique des instrusions du narrateur dans huit romans".
Schwank on ollut romaanisen filologian assistentti 1981–1990 Jyväskylän yliopistossa ja Helsingin yliopistossa; Kansainvälisten asioiden suunnittelija 1990–1995 Helsingin yliopistossa; CIMOn apulaisjohtaja 1995–1999; Suomen Ranskan-instituutin johtaja 1999–2000 ja Suomen kirjallisuuden tiedotuskeskuksen Filin johtaja 2001–2015.
Heta Pyrhönen
Heta Marjatta Pyrhönen (s. 4. joulukuuta 1960 Helsinki) on suomalainen kirjallisuustieteilijä. Hän on Helsingin yliopiston yleisen kirjallisuustieteen professori ja on tutkinut erityisesti englanninkielistä kirjallisuutta.
Pyrhönen on valmistunut filosofian maisteriksi 1989, filosofian lisensiaattiksi 1994 ja Helsingin yliopistosta väitellyt filosofian tohtoriksi 1998 yleinen kirjallisuustieteestä tutkimuksella "Crime is common, logic is rare".
Pyrhönen on ollut tutkimusapulainen Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunnassa 1985–1986, tutkimusapulainen Suomen Akatemiassa 1986, assistentti yleisen kirjallisuustieteen, estetiikan ja teatteritieteen laitoksella Helsingin yliopistossa (1989–1990, 1992, 1994), tohtorikoulutettava kirjallisuuden ja tekstuaalisuuden tohtorikoulussa 1995–1997, yleisen kirjallisuustieteen apulaisprofessori 1997–1998 ja yleisen kirjallisuustieteen professori vuodesta 2000.
Pyrhönen toimii vuonna 2018 kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon esivalintaraadin puheenjohtajana.
Jacob Rothschild
Nathaniel Charles Jacob Rothschild, GBE, OM (s. 29. huhtikuuta 1936 Lontoo) on brittiläinen liikemies ja filantrooppi, joka kuuluu erittäin vaikutusvaltaiseen Rothschildien sukuun.
Jacob Rothschild, Victor Rothschildin (1910–1990) vanhin poika, työskenteli vuosina 1963–1980 N M Rothschild & Sons -pankille, jossa myös hänen serkkunsa Evelyn de Rothschild toimi. Vuonna 1991 hän perusti miljardien arvoisen St. James’s Place Wealth Management -yhtiön yhdessä Mike Wilsonin ja Mark Weinbergin kanssa.
Hän toimi vuosina 1985–1991 Lontoon National Galleryn ja vuosina 1992–1998 National Heritage Memorial Fundin puheenjohtajana.
Vuosina 2003–2008 Rothschild toimi myös Sky UK:n (silloinen BSkyB) varapuheenjohtajana.
Rotschild toimii lisäksi RIT Capital Partners plc:n puheenjohtajana ja Blackstone Groupin neuvottelukunnan jäsenenä.
Jacob Rothschild avioitui itseään vuotta vanhemman Serena Dunnin kanssa vuonna 1961. Heillä on neljä lasta – Hannah Mary (s. 1962), Beth Matilda (s. 1964), Emily Magda (s. 1967) ja Nathaniel Philip (s. 1971).