Karlskronan kunta
Karlskronan kunta () on Blekingen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Blekingeen. Kunnan keskustaajama on Karlskrona.
Kunnan maapinta-ala on 1 042,05 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 65 380 henkeä (31.12.2015).
Karlskronan rajanaapureita ovat lännessä Ronnebyn kunta, pohjoisessa Emmabodan kunta ja Torsåsin kunta. Etelässä ja idässä kunta rajoittuu Itämereen, jossa sijaitsee lukuisia saaria.
Vuonna 2007 kunnassa oli 105,57 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 10,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Vuoden 1862 kuntauudistuksessa Ruotsin pitäjien maalliset asiat erotettiin maalaiskuntien hoidettaviksi. Vuoden 1900 tienoilla nykyisen kunnan alueella oli Karlskronan kaupunki, 14 maalaiskuntaa ja Kristianopelin epäitsenäinen kauppala. Osa maalaiskunnista oli muodostettu jakamalla vanhoja kuntia pienemmiksi vuonna 1888. Vuonna 1925 jaettiin vielä Hasslö och Aspön kunta kahteen osaan: Aspöhön ja Hasslöhön. Vuonna 1934 osa Augerumin maalaiskunnasta liitettiin Karlskronan kaupunkiin, jolloin vuonna 1908 perustettu Långön taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Muista kunnista Tving, Nättraby, Sturkö, Ramdala, Hasslö ja Rödeby jäivät ennalleen. Karlskronan kaupunkiin liitettiin Aspö ja Tjurkö, jotka olivat saaria.
Vuonna 1963 Tving liitettiin Fridlevstadiin sekä Ramdala ja Sturkö Jämjöhön. Vuonna 1967 Lyckeby liitettiin Karlskronan kaupunkiin. Vuonna 1971 Karlskronan kaupungista tuli kunta Ruotsin siirtyessä yhteen kuntamuotoon, mutta yhtään kuntaliitosta ei tehty. Nykyinen Karlskronan kunta muodostettiin vuonna 1974, jolloin Karlskrona, Hässlö, Nättraby, Jämjö, Rödeby ja Fridlevstad yhdistettiin.
Vaakunaselitys: "Sinisessä kentässä kuninkaankruunulla kruunattu ankkuri, jonka päällä kuningas Kaarle XI:n peilimonogrammi, kaikki kultaa." (Ruotsiksi "I blått fält ett med kunglig krona krönt ankare, överlagt med konung Karl XI:s spegelmonogram, allt av guld.")
Karlskronan kaupunki sai sekä nimensä että vaakunansa kuningas Kaarle XI:n mukaan. Kyseessä oli alun perin sinettiin, mutta sitä käytettiin kuten vaakunaa. Vuonna 1974 kaupungin vaakuna rekisteröitiin Patentti- ja rekisterihallituksessa koko Karlskronan kunnan käyttöön. Aikaisemmista kunnista Fridlevstadilla, Jämjöllä, Lyckebyllä ja Nättrabyllä oli ollut omat vaakunat ennen kuntauudistusta.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 211 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 238 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 674 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 63 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Kunnassa on 18 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 80,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 12 279 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Hasslön taajaman nimenä on joskus ollut myös Hallarna ja Sturkön nimenä Sanda.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Luettelossa mainituista taajamista Lyckeby ja Torskors ovat sittemmin kasvaneet yhteen Karlskronan ja Garpen Hasslön taajaman kanssa.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Färmanstorp kuuluu osin myös Ronnebyn kuntaan.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Karlskronan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Karlskronan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Karlskronan kunnalla on 8 ystävyyspaikkakuntaa: