Kinnula
Kinnula on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa pohjoisosassa kantatien 58 varrella Suomenselän vedenjakaja-alueella. Kunnassa on hieman alle asukasta. Kinnulan naapurikunnat ovat Kivijärvi, Lestijärvi, Perho, Pihtipudas, Reisjärvi ja Viitasaari, ja sillä on ulkomailla kaksi ystävyyskuntaa: Trøgstad Norjassa ja Konguta Virossa.
Kinnulan luonto ja vesistöt ovat houkutelleet paikkakunnalle paljon kesämökkiläisiä; nykyisin kesämökkejä on kunnan alueella 415.
Kinnula on ollut poikkeuksellisen paljon julkisuudessa kunnan sisäisten poliittisten riitojen vuoksi. Kunnan hyvä imago on saanut pahan kolauksen kunnan ylempien virkamiesten poliittisesta ajojahdista ja erottamisista. Kaikki Kinnulan entiset kunnanjohtajat ovat jääneet ennenaikaiselle sairauseläkkeelle viranhoidostaan.
Kinnula on saanut myös kyseenalaista mainetta Suomen väkivaltaisimpana kuntana.
Kinnula sijaitsee pohjoisessa Keski-Suomessa Suomenselän vedenjakaja-alueella. Lähin kaupunki, Viitasaari, on 65 km päässä, matkaa Jyväskylään on 162 km.
Kinnulan naapurikunnat ovat Kivijärvi, Lestijärvi, Perho, Pihtipudas, Reisjärvi ja Viitasaari.
Kinnulassa on kaikkiaan 66 järveä, joista suurimmat ovat Kivijärvi, Ylä-Jäppä - Ala-Jäppä ja Iso Koirajärvi.
Salamajärven kansallispuisto ulottuu Kinnulaan Perhon suunnalta. Muita suojeltuja Natura-alueita ovat Aholan laitumet, Kivijärvi ja Seläntauksen suot.
Hakkaraniemi, Hiilinki, Jääjoki, Kangaskylä, Kirkonkylä, Markokylä, Matkusjoki, Muhola, Myllykylä, Niemenkylä, Rantakylä, Saarenkylä, Silkkiperä, Urpila.
Kinnulan ensimmäinen kunnanjohtaja Vilho Kinnunen (1927-1992) jäi sairauseläkkeelle 1990. Kinnunen valmistui kansakoulunopettajaksi Oriveden kansankorkeakoulusta 1947 ja toimi sen jälkeen koko työikänsä Kinnulassa. Vilho Kinnusella oli kymmeniä luottamustehtäviä ja hän oli Säästöpankin pankinjohtaja, josta hän siirtyi kunnanjohtajaksi vuonna 1976 ja jäi sairauseläkkeelle 31.12.1990, eläkepäivät jäivät vähäisiksi, hän menehtyi kotonaan Kinnulassa sydänkohtaukseen 64-vuotiaana tammikuussa vuonna 1992.
Vilho Kinnusta seurannut kunnanjohtaja HTM Kauko-Pekka Moilanen (s. 1947) sai erokäskyn vuonna 2004, hän toimi Kinnulan kunnanjohtajana vuodesta 1990 eli 14 vuotta. Ennen Kinnulaan siirtymistä hän oli Multian kunnanjohtajana vuosina 1988-1989. Irtisanomisen jälkeen Kauko-Pekka Moilanen muutti heti pois Kinnulasta. Hänet yritettiin erottaa jo vuonna 1994, mutta tuolloin erottaminen jäi yhdestä äänestä kiinni ja Moilanen jatkoi kunnanjohtajana noin 10 vuotta.
Moilasen seuraaja PD, insinööri (ylempi AMK) Juha Urpilainen (s. 1959) toimi Kinnulan kunnanjohtajana 2004–2014. Hänet yritettiin erottaa yleiseen luottamuspulaan vedoten lokakuussa 2013. Urpilainen valitti potkuistaan Hämeenlinnan hallinto-oikeuteen, mutta peruutti myöhemmin valituksensa kunnan kanssa tekemänsä sovintosopimuksen mukaisesti. Sopimuksessa Kinnulan kunta puolestaan sitoutui maksamaan Urpilaiselle asian sovinnolliseksi sopimiseksi korvausta virkasuhteen päättyessä 80 000 euroa sekä lisäksi neljän kuukauden palkan ilman työvelvoitetta. Hallinto-oikeus kumosi syksyllä 2014 Urpilaisen erottamisen erään kuntalaisen tekemän valituksen pohjalta. Urpilainen jäi tämän jälkeen eläkkeelle, mutta ei tiettävästi riidoista huolimatta muuttanut syntymäkunnastaan Kinnulasta pois. Ennen Kinnulaa Urpilainen toimi mm. Kajaanin elinkeinojohtajana ja Nokian Renkaiden tehtaanjohtajana. .
Vuodesta 2014 Kinnulan kunnanjohtajana toimii kasvatustieteen tohtori Pekka Kanervio (s. 1957). Hän on toiminut mm. luokanopettajana ja tutkijana sekä tehnyt rehtorin sijaisuuksia myös Kinnulassa ennen kunnanjohtajaksi valintaansa. Hän on asunut aikaisemmin Jyväskylässä ja Helsingissä. Kunnanjohtajaksi valinnan myötä hän muutti Kinnulaan.
Vuonna 2015 kunnassa oli 459 työpaikkaa. Niistä 22 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 63 % palveluissa ja 12 % jalostuksessa. Alkutuotannon osuus oli suurempi kuin koko maassa keskimäärin (3 %).
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat sijoitus- ja konsultointiyritys Matril Oy, soraa ja sepeliä myyvä KS-Mursketeam Oy ja Sammalpeuhojen Perhekoti.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Vuoden 2017 lopussa Kinnulassa oli 1 656 asukasta, joista 827 asui taajamissa, 824 haja-asutusalueilla ja 5 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Kinnulan taajama-aste on 50,1 %. Kinnulan taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Kinnulan kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 827 asukasta.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kinnulassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kinnulan alueella toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta.
Kinnulan kirkonkylässä, Apajarannan lähettyvillä sijaitsee maallikkosaarnaaja, kuvataiteilija Vihtori Storckin perinneateljee. Kunnassa on keskeisenä urheilulajina pesäpallo.
Kinnulan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla mutti ja rommakaksi kutsuttu lammaskeitto.