Maailmankalenteri
Maailmankalenteri (, ) on yhdysvaltalaisen Elisabeth Achelisin vuonna 1930 laatima ehdotus uudeksi kalenteriksi. Se eroaisi nykyisin käytetystä gregoriaanisesta kalenterista eräiden kuukausien pituuksien osalta sekä siinä, että sama päivä vuodesta sattuisi joka vuosi samaksi viikonpäiväksi.
Maailmankalenterissa vuosi jakautuisi neljään yhtä pitkään neljännekseen. Jokainen vuosineljännes käsittäisi 91 päivää, jotka jakautuisivat kolmeen kuukauteen ja kolmeentoista viikkoon. Jokainen vuosineljännes alkaisi sunnuntaista ja päättyisi lauantaihin.
Jokaisen vuosineljänneksen ensimmäisessä kuukaudessa, toisin sanoen tammikuussa, huhtikuussa, heinäkuussa ja lokakuussa, olisi 31 päivää, kaikissa muissa kuukausissa 30 päivää.
Vuosi alkaisi aina samanaikaisesti kuin gregoriaanisessakin kalenterissa. Tämä edellyttäisi kuitenkin, että yksi päivä vuodesta, karkausvuosina kaksi päivää, olisi jätettävä sekä kuukausien että viikkojen ulkopuolelle. Nämä päivät olisivat vuoden loppuun sijoitettu niin sanottu "maailmanpäivä" (), joka seuraisi joulukuun 30. päivää, sekä karkausvuosina karkauspäivä, joka nykyisestä poiketen olisi kesäkuun 30. päivän jälkeen. Tavanomaisen päivämäärän sijasta näistä päivistä käytettäisiin merkintää "W". Vaihtoehtoisesti voitaisiin maailmanpäivä kuitenkin käsittää myös joulukuun 31. päiväksi ja karkauspäivä kesäkuun 31. päiväksi, jolloin vuoden vaihtuessa (31.12.–1.1.) sekä karkausvuosina myös kesä- ja heinäkuun vaihteessa (31.6.–1.7.) olisi poikkeuksellisesti kaksi sunnuntaita peräkkäin. Italialainen Marco Mastrofini oli ehdottanut yhden tai kahden päivän jättämistä viikkolaskun ulkopuolelle jo vuonna 1834.
Näin ollen jokaisen vuoden kalenteri olisi seuraavan kaltainen:
Koska kunkin vuosineljänneksen kalenteri olisi samankaltainen, voidaan ne esittää myös seuraavassa muodossa:
Tammikuun alusta helmikuun 28. päivään sekä syyskuun alusta vuoden loppuun saakka päivämäärät sattuisivat maailmankalenterissa samoiksi päiviksi kuin gregoriaanisessa kalenterissakin. Muinakin kuukausina ero olisi enintään kaksi päivää. Myös vuosiluvut olisivat samat kuin gregoriaanisessa kalenterissa, kuten myös säännöt siitä, mitkä vuodet ovat karkausvuosia. Sitä vastoin viikonpäivät sattuisivat yhteen nykyisten kanssa vain keskimäärin joka seitsemäs vuosi.
Maailmankalenteria on aikoinaan ehdotettu Kansainliiton, myöhemmin Yhdistyneiden kansakuntien hyväksyttäväksi ja otettavaksi käyttöön maailmanlaajuisesti. Ehdotuksen kannattajat ovat perustaneet järjestön nimeltä "The World Calendar Association". Heidän mukaansa siirtyminen uuteen kalenteriin tapahtuisi helpoimmin jonkin sellaisen vuoden alussa (esimerkiksi 2017), jolloin tammikuun 1. päivä muutoinkin sattuu sunnuntaiksi.
Ehdotusta yhden tai kahden vuoden päivistä jättämiseksi viikkolaskun ulkopuolelle on vastustettu muun muassa uskonnollisilla perusteilla, sillä sekä juutalaiset, kristityt että muslimit ovat yleensä katsoneet uskonnollisten syiden edellyttävän, että viikoittaisen lepo- ja jumalanpalveluspäivän (useimmilla kristityillä sunnuntain, juutalaisilla ja joillakin kristillisillä suuntauksella kuten adventisteilla lauantain eli sapatin, muslimeilla perjantain) on ehdottomasti oltava juuri tiettynä ajankohtana siten, että se toistuu poikkeuksetta joka seitsemäs päivä, kuten se on toistunut jo satojen ellei tuhansien vuosien ajan; maailmankalenterissa lepopäivät sattuisivat tässä mielessä kohdalleen vain keskimäärin joka seitsemäntenä vuotena.