Sveitsin rautatieliikenne
Sveitsin rautatieliikenne on varsin kehittynyttä ja vilkasta. Maan rautatieverkko on tiheä ja juna on tärkeä liikkumisväline. Rautatiet ovat sveitsiläisen julkisen liikenteen runko.
Sveitsin ensimmäinen rautatieosuus otettiin käyttöön Baselissa, kun Strasbourg-Bâle-yhtiön rata Ranskan St. Louisin ja Baselin St. Johannin välillä avattiin 15.6.1844. Virallisesti Sveitsin ensimmäisenä rautatienä pidetään Zürichin ja Badenin välistä Schweizerische Nordbahnin (SNB) 22,5 kilometrin pituista rataa, joka otettiin käyttöön 9.8.1847.
1800-luvun jälkipuoliskolla maahan rakennettiin rautateitä yli 3 000 km. Rautateitä rakensivat yksityiset, alueelliset yhtiöt, joista suurin osa yhdistettiin taloudellisten vaikeuksien jälkeen 1900-luvun alussa valtiolliseen Schweizerische Bundesbahniin (SBB-CFF-FFS). Suurimmat SBB:n edeltäjäyhtiöt olivat:
Sveitsissä on yli 60 rautatieyhtiötä. Osa yhtiöistä on hyvinkin pieniä, yhden rataosuuden haltijoita. Valtiollinen SBB-CFF-FFS on markkinajohtaja mitattiinpa osuutta millä tahansa tunnusluvulla:
Isoimpia ei-valtiollisia ("yksityisiä") rautatieyhtiöitä ovat muun muassa Rhätische Bahn, BLS ja Matterhorn Gotthard Bahn (MGB).
Sveitsin julkinen liikenne on suunniteltu ja rakennettu rautateiden varaan: linja-autot, raitiotiet, köysiradat, funikulaarit ja laivat täydentävät laajaa rautatieverkostoa. 1.1.2010 rautateitä oli yhteensä 5261,3 km. Raitioteitä oli vuoden 2010 alussa 223,5 km ja kiskoköysiratoja 60,3 km.
Kantoneista pisin rautatieverkko on Bernin (931 km), Zürichin (519 km) ja Vaud'n (51 km) kantoneissa. Tihein rautatieverkosto on Basel-Stadtin (87 km/100km²), Zürichin (30 km/100km²) ja Aargaun (24 km/100km²) kantoneissa.
Sveitsi on aktiivisesti kehittänyt kansainvälistä rautatieliikennettä. Suurimman osan ulkomaiden-yhteyksistä toteuttaa naapurimaan rautatieyhtiö.
Belgia, Luxemburg
Baselista on kaksi päivittäistä suoraa yhteyttä Luxemburgin kautta Brysseliin.
Alankomaat
Saksalainen DB liikennöi CNL-yöjunalla Zürichistä Amsterdamiin.
Ranska
Ranskan-Sveitsin-liikenne tapahtuu pääosin SNCF:n ja SBB:n yhteisyrityksen, Lyria SAS:n nimissä. Joulukuusta 2014 alkaen Lyrian TGV-junia kulkee päivittäin seuraavasti:
SNCF:llä on suora TGV-yhteys Baselista:
Italia
Italialainen FS ja SBB liikennöivät Milanosta ETR-junillaan Zürichiin (ETR 470) sekä Baseliin ja Geneveen (SBB ETR 610):
Slovenia, Kroatia, Serbia
Zürichistä liikennöi päivittäin "Zürichsee"-yöjuna Itävallan Innsbruckin ja Villachin kautta Slovenian Ljubljanaan, Kroatian Zagrebiin ja Serbian Belgradiin.
Itävälta, Unkari
Itävaltalainen ÖBB liikennöi Railjet-junillaan Wienistä, Salzburgista ja Budapestista Zürichiin. Lisäksi Zürichistä on päivittäiset yöjunayhteydet Wieniin ("Wiener Walzer") ja Budapestiin.
Saksa
Saksalainen DB liikennöi ICE-, Eurocity- (EC) ja CNL-junilla Berliinistä, Binzistä, Dortmundista, Essenistä, Frankfurtista, Hampurista, Kielistä ja Münchenistä Baseliin, Berniin, Brigiin, Churiin, Interlakeniin ja Zürichiin. SBB liikennöi paikallisjunillaan Saksan-Sveitsin raja-alueella.
Tšekki
DB:n CNL-yöjuna kulkee Zürichistä Prahaan.
Espanja
Espanjalais-ranskalainen Elipsos liikennöi hotellijunillaan kolme yöjunavuoroa viikossa väliä Zürich-Geneve-Barcelona. Liikenne päättyi kannattamattomana joulukuussa vuonna 2012.
Tanska
DB:n CNL-yöjuna kulki Baselista Kööpenhaminaan. Liikenne päättyi joulukuussa 2014.
Venäjä, Valko-Venäjä, Puola
Päivittäinen junayhteys Baselista Saksan, Puolan ja Valko-Venäjän kautta Moskovaan päättyi joulukuussa vuonna 2013.