Echelon
Echelon on sähköinen valvontajärjestelmä, johon osallistuvat Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta, Kanada, Australia ja Uusi-Seelanti UKUSA-sopimuksen alaisuudessa. Tärkeimmässä asemassa operaatiossa on Yhdysvaltojen teknisestä tiedustelusta vastaava kansallinen turvallisuuspalvelu, "National Security Agency" eli NSA.
Echelon-järjestelmän tarkkoja toimintaperiaatteita ei yleisesti tiedetä, mutta sitä käytetään ainakin yksityisen ja kaupallisen viestinnän sieppaamiseen. Ranskalaisten mukaan Echelon kykenee valvomaan miljoonia puheluita, telekopioviestejä ja sähköpostiviestejä vuorokaudessa.
Echelonista tekee erikoislaatuisen se, että sen tarkoitus on kerätä valtavia määriä lähes satunnaista tietoliikennettä, josta yritetään poimia hyödyllistä tietoa suodattamalla esimerkiksi avainsanalistojen avulla. Tätä tarkoitusta varten Echelonilla on kuunteluasemia ympäri maailmaa.
Kuuntelujärjestelmä on jaettu siten, että Yhdysvaltojen kuuntelualueeseen kuuluu oman maansa ja Kanadan kattaman alueen lisäksi valtaosa Etelä-Amerikkaa sekä Euroopasta ainakin Yhdistynyt Kuningaskunta, Ranska, Espanja, Portugali, osa Afrikkaa sekä suuri osa Aasian mannerta. Yhdistyneen Kuningaskunnan kuuntelualueeseen taas kuuluu valtaosa Venäjää, koko Eurooppa Pohjoismaita ja Islantia myöten, sekä Lähi-itä ja Afrikka. Kanada kuuntelee oman alueensa lisäksi mm. koko Pohjois-Eurooppaa ja Venäjää. Australian alue kattaa Oseanian ja Intian valtameren, ja Uuden-Seelannin kuuntelu ulottuu oman alueensa lisäksi Tyynen valtameren yli Etelä-Amerikkaan.
Echelonin tietojenhankinta tapahtuu ensisijaisesti ilmateitse kulkevan sähköisen tiedon varassa, etenkin satelliittiliikenteen kuuntelulla noin 20 satelliitin avulla. Väitetään myös, että Pohjois-Amerikkaan johtavia valokuituja kuunnellaan.
Yhdysvallat kielsi vuoteen 2000 asti Echelonin ja sitä johtavan NSA:n olemassaolon väittäen sitä pelkäksi salaliittoteoriaksi. NSA muuttuikin kansan suussa muotoon ”No Such Agency” (suom. "ei ole sellaista virastoa").
Euroopan unionin parlamentti perusti 5.7.2000 väliaikaisen Eche-valiokunnan, jonka tehtävänä oli tutkia Echelonin vaikutusta EU:hun. Sen tehtävänä oli mm. tutkia, ovatko kansalaisoikeudet turvassa tiedustelupalveluilta, tiedustelumenetelmien kehittymistä ja taloudellisen tiedon väärinkäytön mahdollisuuksia, ovatko salaamismenetelmät riittävän tehokas keino yksityisyyden suojaamiseen ja miten Euroopan unionin laitokset tulisivat paremmin tietoisiksi sähköiseen tiedusteluun liittyvistä riskeistä. Eche:n puheenjohtajana oli portugalilainen Carlos Coelho. Valiokunnassa oli mukana europarlamentaarikko Reino Paasilinna ja asiantuntijana kuultiin komission edustajana komissaari Erkki Liikasta. Valiokunnan perustamista vastusti joukko brittiläisiä europarlamentaarikkoja.
Toukokuussa 2001 EU julkaisi Echelonia käsittelevän raportin, jossa se suositteli jäsenmaiden kansalaisia salaamaan viestintänsä.
Useiden maiden hallitusten edustajat ja Echelon-maiden kansalaisliikkeet ovat protestoineet Echelon-verkkoa vastaan.
Toiminnan salaperäisyys herättää julkista keskustelua ja mahdollisesti myös vainoharhaisuutta yleisössä. Echelonia saatetaan käyttää laittomaan yksilönsuojaa loukkaavaan tiedusteluun. Internetistä löytyykin suuri määrä esityksiä Echelonin toiminnasta, siihen liittyviä keskusteluryhmiä siitä kuin myös aiheeseen liittyviä salaliittoteorioita ja muuta materiaalia, jonka todenperäisyys ei ole varmaa.
Ranskan valtionsyyttäjä Jean-Pierre Dintilhac nosti jutun, jossa ranskalaisen yrityksen arveltiin menettäneen suurkaupat siksi, että sen viestintää oli häiritty. Toinen ranskalainen valtionsyyttäjä Jean-Pierre Thierry määräsi Ranskan vastavakoilun DST:n selvittämään, onko Echelon-järjestelmää käytetty teollisuusvakoiluun. Epäilyt teollisuusvakoilusta liittyvät myös muutamiin suuriin konkreettisiin tapauksiin, kuten Airbusin Boeingille häviämään tarjouskilpailuun Saudi Arabian Airlinesin kuuden miljardin dollarin arvoisesta lentokonekaupasta 1993–1994 sekä ranskalaisen Thomson-CFS:n yhdysvaltalaiselle Raytheon Corporationille häviämään tarjouskilpailuun Brasiliaan toimitettavasta tutkajärjestelmästä. CIA:n entisen päällikön James Woolseyn mukaan lahjonnasta ja korruptiosta epäiltyjä yrityksiä on saatettu seurata, ja hän on myös todennut, että Airbus olisi tarjonnut lahjuksia saudivirkamiehille tarjouskilpailun aikana.