Astypálaia
Astypálaia (; myös "Astipálea") on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Se on yksi saariryhmän kahdestatoista pääsaaresta. Saaren pinta-ala on 96,9 neliökilometriä ja asukasluku 1 334 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Astypálaia kuuluu Astypálaian kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Astypálaian kylä.
Astypálaia sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä. Se on Dodekanesian läntisin saari ja sijaitsee Kykladien ja Dodekanesian saarten puolessa välissä erillään muista saariryhmänsä saarista. Aiemmin se itse asiassa luettiin kuuluvaksi Kykladeihin. Astypálaian lähimmät suuremmat saaret ovat Amorgós luoteispuolella, Anáfi lounaispuolella, Sýrna kaakkoispuolella ja Kos itäkoillisessa.
Astypálaia on jotakuinkin perhosen muotoinen. Vuoristoinen saari muodostuu kahdesta niemimaasta, joiden välillä on kapeimmillaan vain 105 metriä leveä mutta korkea kannas. Saaren leveys on suurimmillaan 18 km ja pituus 13 km pinta-alan ollessa noin 97 km. Saaren rannikko on hyvin rikkonainen ja täynnä lahtia ja pienempiä poukamia. Saaren korkein kohta on Várdia (482 metriä). Saari on huomattavasti muita Dodekanesian pääsaaria harvemmin asuttu.
Astypálaia kuuluu hallinnollisesti Astypálaian kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.
Saaren suurimmat asutukset ovat pääkylä ja pääsatama Astypálaian kylä eli Chóra (1 055 asukasta), Análipsi eli Maltezána (159), Livádia (110) ja Vathý (10). (Katso myös: Luettelo Astypálaian kunnan kylistä ja saarista.)
Kreikkalaisessa mytologiassa Astypalaia oli Foiniksin ja Perimeden tytär. Hän synnytti kaksi poikaa suhteesta, jossa Poseidon astui hänet siivekkään kalahäntäisen leopardin hahmossa. Pojat olivat Ankaios, josta tuli Sámoksen kuningas ja Eurypylos, josta tuli Kosin kuningas. Astypálaian epäillään saaneen nimensä poikien äidin mukaan.
Saari asutettiin jo esihistoriallisena aikana. Kaivaukset ovat osoittaneet ensimmäisten asukkaiden olleen foinikialaisia ja kaarialaiset. Myöhemmin saarta ovat asuttaneet minolaiset, mykeneläiset ja megaralaiset. Antiikin aikana saari tunnettiin myös nimillä "Pyrra", "Pylaia", "Theon", "Trapeza" ja "Ikhthyoessa".
Bysantin aikana saari kuului Egean liittoon. Venetsialaiset ottivat saaren haltuunsa vuonna 1207, ja pitivät valtaa vuoteen 1522 asti. Venetsian vallan aikana saari tunnettiin nimimuodoissa "Astropalia" ja "Stampalia".
Saari osallistui Kreikan vapaussotaan (1821–1829), mutta jäi Turkin hallitsemaksi. Kerrotaan, että kun Kreikan ja Turkin raja vedettiin vuonna 1830, Astypálaia jäi epätarkan kartan vuoksi vahingossa Turkin puolelle. Tämän seurauksena se joutui erilleen muista Kykladeista ja päätyi osasi Dodekanesiaa. Italia valtasi saaren vuonna 1912. Saari liitettiin Kreikkaan toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1948.
Astypálaian nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Astypálaian kylän venetsialaisaikainen linna ("Kástro"), joka sijaitsee antiikin aikaisen akropoliin eli linnavuoren paikalla, sekä Análipsin roomalaisaikaisen kylpylän rauniot mosaiikkeineen. Lisäksi saarella on useita luostareita, joihin kuuluvat muun muassa Panagía Poularianín ja Pyhän Johanneksen luostarit.
Saaren pääsatama on Astypálaian kylä. Sieltä on yhteys muun muassa Pireukseen sekä lähisaarille. Astypálaian lentoasema, josta on lentoja Ateenaan, sijaitsee saaren keskiosissa Astypálaian kylästä noin 12 kilometriä koilliseen.