hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Hanhiluppo
Hanhiluppo on Pirkanmaalla Kangasalla Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kilometrin pituisella ja ojitetulla Hanhiluponsuolla. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja lampi on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat suota. Sinne ei tule tietä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy ja siihen on johdettu kahdeksan suon kuivatusojaa. Itärannasta lähtevä oja toimii järven laskuojana, joka yhtyy 400 metrin päässä Lammasojaan. Oja laskee Isoon Saksijärveen.
Lampi sijaitsee rämealueen keskellä ja se on säilynyt varsin luonnontilaisena. Sen ympärillä kasvaa isovarpurämettä ja sen vieressä on saranevaa muutaman avolampareen kera. Reuna-alueella sijaitsee suojeltu kalasääksen pesäpuu.
Hallijärvi
Hallijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee puoli kilometriä Elamonjärveltä kaakkoon päin kapealla ojitetulla suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat lähes kokonaan suota. Sen etelärantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jolle tulee Sahurinmäen kautta tie Rautajärveltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143 metriä mpy. Siihen on johdettu lähes 10 suo-ojaa, joista yksi vie vettä Sivinsuolle. Sieltä vesi jatkaa Vuortensuolle ja siitä pohjoiseen Myllyojaan. Se laskee Tervaniemenlahden pohjoisosaan ja matkaa sieltä Längelmäveden Enonselkään.
Vähä-Laippa
Vähä-Laippa on Pirkanmaalla Kangasalla ja Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat kapeaa rantasuota. Pälkäneen kuntaraja ylittää järven eteläosan sen rantoja viistäen.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,2 metriä mpy. Järven laskee kaksi ojaa. Pohjoinen tulo-oja on suo-ojien johto-oja, ja kaakkoisrantaan tuleva oja on Iso-Laipan laskuoja. Järven laskuoja on Lammasoja, joka laskee kahdeksan kilometrin päässä Isoon Saksijärveen.
Järven rantavyöhyke muodostuu isovarpurämeestä ja tupasvillarämeestä. Laskuojan suulla majailee majava. Majavat ovat kaataneet puita ravinnokseen joka puolella. Järvellä esiintyy yleisenä vaivero, joka on muualla Etelä-Suomea harvinaisempi. Järven vesi on luokiteltu välttäväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön vain välttävästi. Vedenlaatua koettelee runsas humuspitoisuus, happamuus ja luontaisesta tasosta kohonnut ravinnetaso. Järvi liittyy Laipanmaan retkeilyreitistöön. Järvi on Laipanmaan kauneimpia.
Iso-Laippa
Iso-Laippa on Pirkanmaalla Pälkäneellä ja Kangasalla Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 14,2 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueella Elamonjärven ja Ison Hirvijärven puolivälissä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata lukuun ottamatta kahta etelärannalla olevaa mäkeä. Järven itärannalla on vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie Rautajärveltä. Kangasalan kuntaraja tulee pohjoisesti ja koukkaa etelärannalle niin, että järvellä itä- ja sen länsipäät jäävät Pälkäneen puolelle.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden aluella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,3 metriä mpy. Järveen on johdettu metsäojat Laipanrahkalta ja Haukijärvenrahkalta, jonka laskuojassa on myös Haukijärven laskuvesiä. Järven oma laskuoja käy aluksi Vähä-Laipassa, ennen kuin se jatkaa Lammasojana Isoon Saksijärveen.
Järvi kuuluu Laipanmaan retkeilyreitistöön ja sen etelärannan kalliomäellä on retkeilyreitistöön kuuluva nuotiopaikka. Järvellä on pitkät perinteet kalastuksella ja siellä on edelleen useita "villejä" nuotiopaikkoja.
Haukijärvi (Pälkäne, Rautajärvi)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 7,7 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee mäkien ympäröimän Haukijärvenrahkan itäpäässä ja sillä on kaksi lahtea. Järvellä on kartan mukaan yksi nimetön saari, joka on yli 50 metriä pitkä. Saari suojaa toista lahtea. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Sen itärannassa on vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie Niittylahdelta.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi suo-ojaa, jotka tuovat Haukijärvenrahkalta kuivatusvesiä. Suo-ojista on kaivettu oja pohjoiseen, missä se laskee Iso-Laippaan. Iso-Laippa laskee Vähä-Laipan kautta Lammasojaan, joka laskee vuorostaan Isoon Saksijärveen.
Hangaslahti (Kangasala, Sahalahti)
Hangaslahti on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden taajaman lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Kirkkojärven ja Längelmäveden välissä ja se on Myllyojan läpivirtausjärvi. Kummallakin puolella lampea on pienet mäet. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat autiot. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat ruovikkoiset ja koillispuolelta peltojen reunustamat. Sen lähialueella sijaitsee kaksi maatilaa. Lammelle tulee vain peltotie.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,6 metriä mpy. Se on sama korkeus kuin on Kirkkojärvellä ja Längelmävedelläkin. Lampeen laskee pohjoisesta Perälahden lampi. Hangaslahden lasku-uoma on Myllyoja, joka virtaa sen läpi ja laskee Längelmäveden Isoniemenselälle.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on Längelmäveden tilanne piirretty huomattavasti korkeammalla vedenpinnan korkeudella kuin nykyään. Myllyojan valuma-alueen suistoalue oli täysin erilainen kuin nykyään. Nykyään erilliset järvet Perälahti, Iso-Jauksa ja Hangaslahti olivat samaa salmea tai järven osaa Kirkkojärven ja Längelmäveden välissä. Silloin oli vielä olemassa näiden koillispuolella Mertajärvi, joka on järvenlaskun jälkeen voitu menestyksekkäästi kuivata peltomaaksi. Vuoden 1830 Kaivannon kanavan romahtamisesta johtuneessa järvenlaskussa edellä mainitut lammet kuroutuivat erillisisksi lammiksi ja kuivatusyhtiön osallistujat kaivoivat Myllyojan uoman nykyiselle paikalleen. Vuoden 1957 peruskartassa näkyy vielä, kuinka Mertajärven kuivattaminen peltomaaksi on vielä kesken, kun se vuoden 1975 kartassa näyttäisi olevan valmis.
Perälahti (Kangasala)
Perälahti on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden kirkonkylässä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Kirkkojärven ja Längelmäveden välissä Maamonvuoren juurella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen lähiympäristössä sijaitsee neljä maatilaa. Lammelle ei tule teitä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,6 metriä mpy. Lampeen on johdettu kolme johto-ojaa peltoaukealta ja sen oma lasku-uoma on perattu oja Hangaslahden järveen. Hangaslahdesta pääsee Myllyojaa myöten Längelmäveden Isoniemenselälle.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli Kangaslahden peräosa (merkitty tosin torpan nimeksi), kun Längelmäveden pinta oli huomattavasti nykyistä korkeammalla. Kangaslahti yhtyi nykyiseen Kirkkojärveen (Iso Laks Sjö) johtavaan salmeen pohjoiseen työntyvänä haarana. Längelmäveden vedenpinta laski Kaivannon kanavan rakenteiden pettäessä vuonna 1830, jolloin vedenpinta aleni noin kaksi metriä ja lahtikin maatui. Lahdenperälle jäi jäljelle kosteikko ja sen keskelle pieni lampi, jota kutsutaan Perälahdeksi. Vuoden 1957 peruskartassa oli lammen ympäristö kosteikkoa, jonne oli johdettu kolme metsä- ja pelto-ojaa. Kosteikkoa on myöhemmin kuivatettu perkamalla yhdysojaa ja siitä on raivattu peltomaata.
Iso-Jauksa
Iso-Jauksa on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Kurmittavuoren pohjoispuolella sen juurella. Järvi on muilta sivuiltaan peltomaiden ympäröimä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannoille on rakkennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa. Mäen rinteeseen on tehty nurmialue, joka palvelee uimarantana.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,7 metriä mpy. Järvestä laskee oja, joka yhtyy Myllyojaan Hangaslahden yläpuolella, ja josta pääsee Myllyojaa myöten Längelmäveden Isoniemenselälle.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli Joukslahden osa, kun Längelmäveden pinta oli huomattavasti nykyistä korkeammalla. Joukslahti työntyi lounaaseen päin nykyisen Myllyojan paikalla olleesta salmesta. Kun Längelmäveden vedenpinta laski Kaivannon kanavan rakenteiden pettäessä vuonna 1830. Vedenpinta aleni noin kaksi metriä . Joukslahdesta jäi jäljelle kaksi pienti järveä Vähä-Jauksa ja Iso-Jauksa, joista Vähä-Jauksa on sittemmin kuivatettu suoksi. Vuoden 1957 peruskartassa oli vielä mäen ja järven välissäkin peltomaata, joka on nykyään metsitetty ja nurmikenttää.
Töykänäsjärvi
Töykänäsjärvi , tai myös Töykänänjärvi , on Pirkanmaalla Kangasalla Töykänän kylän eteläpuolella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 7,2 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee yli 40 metriä korkean Mustikkavuoren eteläpuolella sekä Sikovuoren ja Töykänäsvuoren koillispuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven kaakkoispäähän on rannalle rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tie yhdystieltä 3231. Järvi on muuten autio. Järven länsipään ylittää Sahalahdelle johtava sähkölinja.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,0 metriä mpy. Järven länsipäähän tulee lähes neljä kilometrinen metsäoja. Järven laskuoja lähtee tämän ojan vierestä ja se putoaa Töykänän kylän peltoaukealle ja mutkittelee sen läpi Kirkkojärveen. Kirkkojärvi laskee Myllyojaa myöten Längelmäveteen.
Vesi on kirkasta ja vähäravinteista. Järven vesi on luokiteltu hyväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön hyvin.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Iso lampi”. Sen länsipuolella oli suot raivattu niityiksi ja sen laskuojassa oli vesimyllä. Myös laskuojan ympäristöä oli raivatti niityiksi. Ojan varressa sijaitsi Töykänän viiden talon kylä (”Töykene by”). Vuoden 1957 peruskartassa 1800-luvun niityt oli osittain vielä peltomaata. Pellot olivat vuoden 1977 kartassa jätetty viljelemättä ja seuraavasa vuoden 1980 kartassa metsitetty.
Lahnajärvi (Kangasala, Isolahti)
Lahnajärvi on Pirkanmaalla Kangasalan Sahalahdella Isolahden kulmakunnalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen itäpuolella kohoaa yli 40 metrin korkeuteen Satiaismäki ja länsipuolella yhtä korkealle laajempii nimetön mäki. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Lammen vieressä on suokannaksen erottama pikkulampare. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa rantasuota. Järven ympäristöissä on peltomaata.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,1 metriä mpy. Järveen on johdettu pelloilta kuivatusojia ja siitä lähtee laskuoja Kirkkojärveen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli ”Lahdenlampi” ja koko sen laskuojan varsi oli raivattu niityiksi. Nämä niityt on myöhemmin muokattu peltomaaksi ja sitäkin on raivattu molemmissa suunni ssa lissä. Vanhassa kartassa järvi vaikuttaa suhteellisesti suuremmalta kuin se on nykyään. Jos kartanpiirtäjä on piirtänyt järven oikean kokoisena, on laskuojaa perattu ja järven vedenpintaa laskettu. Vuoden 1957 peruskartassa järven rannassa on latoja, joten on todennäköistä, että sen rantasuolta on niitetty rehua eläimille.
Ukki (Kangasala)
Ukki on Pirkanmaalla Kangasalla Mäntyveräjässä ja Vesaniemessä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 5,9 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,3 metriä mpy.
Nevasjärvi
Nevasjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Ruutanassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,1 metriä mpy.
Ruutanajärvi (Kangasala)
Ruutanajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Ruutanassa sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121 metriä mpy.
Mustijärvi (Kangasala, Onkijärvi)
Mustijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan osa-alueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,1 metriä mpy.
Maalisjärvi (Kangasala)
Maalisjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Mutikon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,6 metriä mpy.
Löyttyjärvi (Kangasala)
Löyttyjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla osittain Suinulassa ja osittain Lihasulassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,4 metriä mpy.
Vähäjärvi (Kangasala, Lihasula)
Vähäjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Lihasulassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,1 metriä mpy.
Palojärvi (Kangasala)
Palojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Lihasulassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,5 metriä mpy.
Pahujärvet (Orivesi)
Pahujärvet ovat Pirkanmaalla Orivedellä Naappilan kylän lähellä sijaitsevaa kaksi järveä. Järvien karttanimi on edelleen yksikkömuodossa Pahujärvi, vaikka järvenlaskun aiheuttama vedenpinnan lasku on kurouttanut sen kahdeksi järvialtaaksi.
Suurempi järviallas sijaitsee pienemmän lounaispuolella ja niillä on samat vedenpinnan korkeudet. Niitä yhdistää kosteikon läpi virtaava 230 metriä pitkä yhdysoja.
Suuremman järvialtaan pinta-ala on 14,8 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja sen rannat ovat peltomaiden ympäröiminä. Sen vaikutuspiirissä on neljä maatilaa ja sen rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa.
Pienimmän järvialtaan pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 230 metriä leveä. Järvi on saareton. Siihen on ruoppaamalla tehty 200 metriä pitkä kanava, jota ei huomioitu leveydessä. Järvialtaan vaikutuspiirissä on kolme maatilaa ja sen rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa.
Järvialtaat kuuluvatvat Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueessa ne sijaitsevat. Järvien vedenpinnan korkeudet ovat 88,1 metriä mpy. Pienempään järvialtaaseen laskee metsäalueelta Iso Korkijärvi, jonka laskuoja on Pihtioja. Suurempi Pahujärvi laskee 700 metriä pitkää ojaa myöten Vesijärven Taipaleenlahteen, joka sijaitsee 1,2 metriä alempana.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa erilliset järvet on piirretty yhdeksi järveksi nimellä ”Padusjärvi”. Järven pohjoisrannoilla sijaitsi kolme torppaa ja Taipaleenlahden puolella sijaitsi ”Padustaipaleen talo”. Joitakin peltopalstoja ulottui järveen asti. Niittyjä oli raivattu laskuojan ympäriltä ja Hormaan johtavaan painaumaan.
Vuoden 1956 peruskartassa järvet on piirretty yhdeksi järvialtaaksi, jonka nimeksi oli kirjoitettu ”Pahujärvi”, mutta seuraavassa kartassa vuodelta 1977 niillä on jo eri järvialtaat. Koska Kalmbergin kartassa järvellä on erilainen rantaviiva kuin vuoden 1959 peruskartassa on todennäköistä, että järven vedenpintaa olisi laskettu. Järvenlaskun jälkeen se olisi alkanut kasvaa umpeen, mikä olisi aiheuttanut kuroutumisen. On huomattava, ettei kirjallisia tietoja järvenlaskun vaiheista ole ollut käytettävissä.
Iso Korkijärvi
Iso Korkijärvi Iso Korkiajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,1 metriä mpy.
Muhojärvi
Muhojärvi tai myös Muhujärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Siitaman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,9 metriä mpy.
Haukijärvi (Orivesi, Siitama)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,4 metriä mpy.
Vuorijärvi (Kangasala, Ponsa)
Vuorijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,9 metriä mpy.
Risujärvi (Kangasala)
Risujärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,4 metriä mpy.
Särkijärvi (Kangasala, Suinula)
Särkijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan osa-alueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 6,7 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,9 metriä mpy.
Personlammi
Personlammi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,4 metriä mpy.
Alinen Salmijärvi
Alinen Salmijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 13,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,8 metriä mpy.
Ylinen Salmijärvi
Ylinen Salmijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,5 metriä mpy.
Haukijärvi (Kangasala, Suinula)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy.
Muuranjärvi
Muuranjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137 metriä mpy.
Letkumaanjärvi
Letkumaanjärvi tai myös Letkunmaanjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,9 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy.
Haukijärvi (Kangasala, Säynäjärvi)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 10,7 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,3 metriä mpy.
Valkijärvi (Kangasala)
Valkijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 5,9 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,8 metriä mpy.
Joutsenenpesä (Kangasala)
Joutsenenpesä on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,3 metriä mpy.
Mustijärvi (Kangasala, Säynäjärvi)
Mustijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,7 metriä mpy.
Kangasjärvi (Kangasala)
Kangasjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan osa-alueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 167,1 metriä mpy.
Palasjärvi
Palasjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan osa-alueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,2 metriä mpy.
Myllyjärvi (Orivesi, Siitama)
Myllyjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Siitaman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 9,4 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87 metriä mpy.
Valkjärvi (Orivesi, Naappila)
Valkjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,3 metriä mpy.
Alinen Jokijärvi
Alinen Jokijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,6 metriä mpy.
Ylinen Jokijärvi
Ylinen Jokijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,6 metriä mpy.
Härkijärvi
Härkijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 5,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,1 metriä mpy.
Ahvenaiset (Orivesi, Hanhilahti)
Ahvenaiset on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,1 metriä mpy.
Kortejärvet (Orivesi)
Kortejärvet on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sillä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,3 metriä mpy.
Kartiskajärvi (Orivesi, Kutema)
Kartiskajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,6 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,2 metriä mpy.
Kailajärvi (Orivesi, Sappee)
Kailajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,2 metriä mpy.
Valkjärvi (Orivesi, Kutema)
Valkjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 15,2 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,2 metriä mpy.
Iso Ahvenjärvi (Orivesi, Kutema)
Iso Ahvenjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,2 metriä mpy.
Pieni Ahvenjärvi (Orivesi, Kutema)
Pieni Ahvenjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,7 metriä mpy.
Rökäslammi (Orivesi, Kutema)
Rökäslammi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 143,3 metriä mpy.
Pikkusärkkä
Pikkusärkkä on Pirkanmaalla Orivedellä Oriveden kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy.
Kirkkolahti
Kirkkolahti on Pirkanmaalla Orivedellä Oriveden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 15,8 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy.
Kiviniemenlampi
Kiviniemenlampi on Pirkanmaalla Orivedellä Oriveden kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy.
Oripohjanjärvi
Oripohjanjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Oriveden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 14,5 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,4 metriä mpy.
Kivikarinjärvi
Kivikarinjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Oriveden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,4 metriä mpy.
Ansionlahti
Ansionlahti on Pirkanmaalla Orivedellä Lyytikkälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,4 metriä mpy.
Myllyhauta (Orivesi)
Myllyhauta on Pirkanmaalla Orivedellä Lyytikkälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 5,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.
Kortelahti (Orivesi)
Kortelahti on Pirkanmaalla Orivedellä Lyytikkälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,9 metriä mpy.
Kortejärvi (Orivesi)
Kortejärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 14,4 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,3 metriä mpy.
Valkeajärvi (Orivesi, Lyytikkälä)
Valkeajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 10,8 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 153,9 metriä mpy.
Australian avoin tennisturnaus 2000
Australian avoin tennisturnaus 2000 alkoi 17. tammikuuta ja päättyi 30. tammikuuta 2000.
Andre Agassi – Jevgeni Kafelnikov 3–6, 6–3, 6–2, 6–4
Lindsay Davenport – Martina Hingis 6–1, 7–5
Ellis Ferreira / Rick Leach – Wayne Black / Andrew Kratzmann 6–4, 3–6, 6–3, 3–6, 18–16
Lisa Raymond / Rennae Stubbs – Martina Hingis / Mary Pierce 6–4, 5–7, 6–4
Jared Palmer / Rennae Stubbs – Todd Woodbridge / Arantxa Sánchez Vicario 7–5, 7–6
Julkinen sana (radio-ohjelma)
Julkinen sana oli Yleisradion Yle Radio 1- ja Yle Puhe -kanavilla esitetty tiedonvälitystä ja medioita käsittelevä ohjelmasarja. Siihen tuotettiin vuoden 2001 alusta vuoden 2017 loppuun noin 750 jaksoa ja viimeinen ohjelma, uusinta vuodelta 2011, lähetettiin 3. tammikuuta 2018.
"Julkisen sanan" pitkäaikainen tekijä oli Juha Kulmanen, joka toimi viimeksi ohjelman tuottajana. Ohjelman toimittajia ovat olleet myös muiden muassa Anna-Liisa Haavikko, Janne Junttila ja Airi Leppänen.
Australian avoin tennisturnaus 1999
Australian avoin tennisturnaus 1999 alkoi 18. tammikuuta ja päättyi 31. tammikuuta 1999.
Jevgeni Kafelnikov – Thomas Enqvist 4–6, 6–0, 6–3, 7–6
Martina Hingis – Amélie Mauresmo 6–2, 6–3
Jonas Björkman / Patrick Rafter – Mahesh Bhupathi / Leander Paes 6–3, 4–6, 6–4, 6–7, 6–4
Martina Hingis / Anna Kurnikova – Lindsay Davenport / Nataša Zvereva 7–5, 6–3
David Adams / Mariaan da Swardt – Maks Mirny / Serena Williams 6–4, 4–6, 7–6
Gambian kansalliskirjasto
Gambian kansalliskirjasto () on Gambian pääkaupunki Banjulissa toimiva kansalliskirjasto. Sen toiminnasta vastaa Gambian kansalliskirjastopalvelut (, lyh. GNLSA)
Maan kansalliskirjasto sai alkunsa vuonna 1946 British Councilin Banjuliin perustamasta ja ylläpitämästä yleisestä kirjastosta. Kun Brittish Council sulki toimistonsa huhtikuussa 1962, se lahjoitti Banjulin kirjastonsa Guinean hallitukselle. Vuonna 1971 kirjaston nimi muutettiin kansalliskirjastoksi ("Gambia National Library"). Vuonna 1974 Britannian hallitus antoi 575,000 puntaa käytettäväksi uuteen kirjastorakennukseen ja kirjoihin. laitteita ja kalustoa varten. Uusi kansalliskirjasto avasi ovensa 1976. Vuonna 1990 haaratoimipiste perustettiin maan läntiselle alueelle Brikamaan. Kirjaston taustaorganisaatioksi maan parlamentti perusti vuonna 2009 kansalliskirjastoa palvelevan viranomaisen (GNLSA).
Gambian aikuisväestöstä (yli 15-vuotiaat) oli YK:n erityisjärjestö Unescon mukaan mukaan lukutaitoisia vain 42,0 prosenttia (vuonna 2013).
Puffin Island (Kerryn kreivikunta)
Puffin Island () on asumaton kivikkoinen saari Iveraghin niemimaan rannikolla Kerryn kreivikunnassa, Irlannissa.
Saari on noin 1,7 kilometriä pitkä, alle 500 metriä leveä ja korkeimmillaan noin 150 metriä korkea. Saarella on tärkeitä lintuyhdyskuntia, muun muassa tuhansia lunneja (engl. puffin) ja pikkuliitäjiä, ja niiden lisäksi merikeijuja, sekä satoja ruokki- ja kajavapareja. Saaren omistaa Birdwatch Ireland.
Jerry Koivisto
Jerry Kristian Koivisto (s. 25. kesäkuuta 1996) on Suomen Huippumalli haussa -ohjelman 6. tuotantokauden voittaja ja samalla samaisen ohjelman ensimmäinen miesvoittaja. Koivisto valmistui keväällä 2015 Ammatti-instituutti Iisakista sähkö- ja automaatioteknikoksi ja ylioppilaaksi.
Sierra Leonen kuningatar
Elisabet II oli Sierra Leonen kuningattarena vuodesta 1961 vuoteen 1971, kun Sierra Leone oli itsenäinen perustuslaillinen monarkia; Sierra Leonen Commonwealth realm. Kuningatar oli myös muiden Commonwealth realm -valtioiden kuningattarena, mukaan lukien Yhdistyneen kuningaskunnan.
Sierra Leone itsenäistyi Sierra Leonen Independence Act 1961:n mukaisesti, joka muutti Britannian Sierra Leonen kruununsiirtomaan itsenäiseksi valtioksi osana Kansainyhteisöä. Kuningatar oli Sierra Leonen valtionpäämies, jota edusti maassa Sierra Leonen kenraalikuvernööri, joka asui State Housessa. Englannin kielellä hänen virallinen arvonimensä oli "Queen of Sierra Leone and of Her other Realms and Territories, Head of the Commonwealth". Monarkia lakkautettiin vuonna 1971, kun Sierra Leonesta tuli yksi Kansainyhteisön tasavalloista ja maan valtionpäämieheksi tuli Sierra Leonen presidentti.
Kuningatar vieraili Sierra Leonessa aviomiehensä prinssi Philipin, Edinburghin herttuan kanssa Britannian kuningasperheen huvijahdilla "Britannialla" 25. marraskuuta – 1. joulukuuta 1961.
Fast &amp; Furious 10
Fast & Furious 10 on vuonna 2021 ensi-iltansa saava yhdysvaltalainen toimintaelokuva, jonka ohjaa Justin Lin. Se on "Fast & Furious" -elokuvasarjan kymmenes ja viimeinen osa. Vin Diesel ja Dwayne Johnson esittävät pääosia.
Kirjallisuusvuosi 1871
Kirjallisuusvuosi 1871 käsittelee vuoden 1871 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Togon kansalliskirjasto
Togon kansalliskirjasto () on Togon pääkaupunki Loméssa toimiva kansalliskirjasto. Se toimii maan korkeakoulu- ja tutkimusministeriön () alaisuudessa.
Kansalliskirjasto on perustettu virallisesti vuonna 1969, mutta jo 12. lokakuuta 1933 maahan oli perustettu Togon keskuskirjasto ("Bibliothèque Centrale du Togo"), josta kansalliskirjaston ja -arkiston toiminnan perusteet voidaan välivaiheiden kautta johtaa. Kansalliskirjaston perustamisen jälkeen esimerkiksi Unesco on arvionut maan kirjastoverkon tilaa (muun muassa vuonna 1977). Kirjasto kohtasi haasteita vapaakappaleoikeuden käynnistämisessä.
Togon aikuisväestöstä (yli 15-vuotiaat) oli YK:n erityisjärjestö Unescon mukaan lukutaitoisia 63,8 prosenttia (vuonna 2015).
Kirjallisuusvuosi 1867
Kirjallisuusvuosi 1867 käsittelee vuoden 1867 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Kirjallisuusvuosi 1866
Kirjallisuusvuosi 1866 käsittelee vuoden 1866 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
The Spice of Life
The Spice of Life on yhdysvaltalaisen artistin Marlena Shaw’n toinen albumi. Se oli hänen viimeinen studioalbuminsa Cadet Recordsilla ja sisältää hänen kuuluisan versionsa Ashford & Simpsonin kappaleesta ”California Soul”.
Cadet Records
Cadet Records oli yhdysvaltalainen levy-yhtiö, joka aloitti toimintansa Chess Recordsin jazziin keskittyneenä tytäryhtiönä Argo Recordsina vuonna 1955. Argo muutti nimensä Cadetiksi vuonna 1965 välttääkseen sekaantumista samannimisen brittiläisen levy-yhtiön kanssa. Cadet Records lopetti äänitteiden julkaisun vuonna 1974, kun sen artistit siirrettiin Chess Recordsille.
Ugandan kansalliskirjasto
Ugandan kansalliskirjasto () on Ugandan pääkaupungissa Kampalassa toimiva kansalliskirjasto. Se perustettiin vuonna 2003.
Ugandan aikuisväestöstä (yli 15-vuotiaat) oli YK:n erityisjärjestö Unescon mukaan mukaan lukutaitoisia 70,2 prosenttia (vuonna 2012).
Kirjallisuusvuosi 1861
Kirjallisuusvuosi 1861 käsittelee vuoden 1861 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Kirjallisuusvuosi 1862
Kirjallisuusvuosi 1862 käsittelee vuoden 1862 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Process
Process on brittiläisen rhythm and blues -laulaja Samphan ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin 3. helmikuuta 2017 levymerkillä Young Turks. Albumi voitti vuonna 2017 Mercury Prize -palkinnon. Kappaleille "Blood On Me" ja "(No One Knows Me) Like The Piano" on julkaistu musiikkivideot.Albumi sai myönteistä palautetta seuraavilla sivustoilla:
Kirjallisuusvuosi 1840
Kirjallisuusvuosi 1840 käsittelee vuoden 1840 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Kirjallisuusvuosi 1844
Kirjallisuusvuosi 1844 käsittelee vuoden 1844 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Kirjallisuusvuosi 1847
Kirjallisuusvuosi 1847 käsittelee vuoden 1847 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Jyrgalbek Kalmamatov
Jyrgalbek Kalmamatov (22. joulukuuta 1972 – 2. tammikuuta 2018) oli kirgisialainen poliitikko. Hänet valittiin Kirgisian parlamenttiin vuonna 2015. Hän kuoli sydänkohtaukseen toimistossaan 45-vuotiaana. Kalmamatov oli naimisissa ja hänellä oli yhdeksän lasta.
Silent Hunter
Silent Hunter on Aeon Electronic Entertainmentin kehittämä simulaatiopeli, joka keskittyy sukellusveneisiin. Pelisarjaa ovat myöhemmin jatkaneet eri kehittäjät.Sarjan peleihin on julkaistu myös laajennuksia.