Laura Huhtasaari
Laura Huhtasaari (s. 30. maaliskuuta 1979 Vilppula) on suomalainen poliitikko. Hän on kansanedustaja, perussuomalaisten 1. varapuheenjohtaja ja Porin kaupunginvaltuuston toinen varapuheenjohtaja. Hän oli presidenttiehdokas vuoden 2018 vaalissa.
Huhtasaari kirjoitti ylioppilaaksi Mäntän lukiosta vuonna 1999. Lukuvuoden 1996–1997 hän oli vaihto-oppilaana Nebraskassa Yhdysvalloissa. Vuonna 2004 Huhtasaari valmistui kasvatustieteen maisteriksi ja luokanopettajaksi Jyväskylän yliopistosta. Lukuvuoden 1999–2000 hän oli vapaaehtoisena luokanopettajana Mikronesiassa. Huhtasaari valmistui uskonnon aineenopettajaksi Joensuun yliopistosta ja erityisopettajaksi vuonna 2008 Helsingin yliopistosta.
Huhtasaari on työskennellyt Porissa erityisopettajana vuodesta 2009. Hän on nyt virkavapaalla tehtävästä.
Huhtasaari oli ehdolla eduskuntavaaleissa 2011 Satakunnan vaalipiiristä, mutta jäi 3 493 äänellä varasijalle. Kunnallisvaaleissa 2012 hänet valittiin 1 064 äänellä Porin kaupunginvaltuustoon. Huhtasaari oli Satakunnan maakuntavaltuuston jäsen ja maakuntahallituksen varajäsen 2013–2017. Huhtasaari oli perussuomalaisten ehdokkaana eurovaaleissa 2014, mutta ei tullut 9 132 äänellä valituksi. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa hänet valittiin kansanedustajaksi Satakunnan vaalipiirin 9 259 äänellä. Jussi Halla-aho tuki Huhtasaaren valintaa vuoden 2015 vaaleissa. MTV:n vuonna 2016 laatiman kyselyn perusteella Huhtasaari sai kannatusta puolueen puheenjohtajaksi. Vuoden 2017 kuntavaaleissa hänet valittiin jatkokaudelle Porin kaikkien aikojen suurimmalla äänimäärällä, 2 566 äänellä. Syyskuussa 2017 perussuomalaisten puoluevaltuusto valitsi Huhtasaaren puolueen presidenttiehdokkaaksi.
YouGov-markkinatutkimusyrityksen verkkopaneelissa 2018 suomalaisten eniten maailmassa ihailemien naisten listalla Huhtasaari oli kymmenes. Panelistien ehdotusten perusteella oli koottu 20 naisen lista, josta vastaajat pystyivät tekemään useita valintoja. Huhtasaari oli listalla kuudenneksi ihailluin suomalainen Kaisa Mäkäräisen, Aira Samulinin, Tarja Halosen, Jenni Haukion ja Elisabeth Rehnin jälkeen.
Laura Huhtasaari on ollut kansanedustaja 22. huhtikuuta 2015 lähtien. Kesäkuusta 2015 lähtien hän on toiminut talousvaliokunnan ja Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan jäseninä sekä hallintovaliokunnan, sivistysvaliokunnan ja ulkoasiainvaliokunnan varajäseninä.
Ensimmäisessä eduskuntapuheenvuorossaan 22. toukokuuta 2015 Huhtasaari sanoi kansanedustaja Ozan Yanarille, että ”humanitaarisen maahanmuuton integraation epäonnistuminen näkyy työttömyystilastoissa ja rikollisuustilastoissa”. Huhtasaari väitti, että länsimaalaisten arvojen kannattaminen ei edellytä pakolaisten vastaanottoa ja että pakolaisten vastaanotto ei muuta maailman pakolaistilannetta vaan tehokkaampaa olisi auttaa ”paljon enemmän paikan päällä”. Hän kertoi kannattavansa vapaaehtoisia lahjoituksia ja rohkaisi kansanedustajia tekemään lahjoituksia.
Huhtasaari esitti hallitukselle 30. kesäkuuta 2015 kirjallisen kysymyksen, jossa hän kysyi, mihin toimenpiteisiin hallitus aikoi ryhtyä, jotta liiallinen byrokratia elintarvikkeiden tuoteselostevaatimusten osalta olisi saatu purettua. Maatalous- ja ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen vastasi hänelle 21. heinäkuuta 2015, että elintarviketietoja koskeva lainsäädäntö on lähes täysin harmonisoitua Euroopan unionin (EU) lainsäädäntöä, mutta että vuonna 2016 aloitetaan elintarvikelain ja sen nojalla annettujen säädösten uudistaminen niin että elintarviketurvallisuuden ja EU-lainsäädännön mahdollistamissa puitteissa elintarvikealan toimijoiden ja valvontaviranomaisten hallinnollinen taakka kevenisi.
30. kesäkuuta 2015 Huhtasaari teki turvapaikkojen myöntämisen kriteereistä kirjallisen kysymyksen, jossa hän kysyi hallitukselta, mihin toimenpiteisiin se aikoi ryhtyä, jotta Suomessa olisi luovuttu toissijaisten ja humanitaaristen oleskelulupien myöntämisestä. Sisäministeri Petteri Orpo vastasi hänelle 7. elokuuta 2015, että toissijainen suojelu perustuu määritelmädirektiiviin eikä siitä luovuta ilman EU:n päätöstä. Humanitaarinen suojelu taas perustui ulkomaalaislakiin eikä siitä luopumiseen ollut Orpon mukaan ”erityisiä syitä”.
Huhtasaari esitti hallitukselle 4. helmikuuta 2016 kirjallisen kysymyksen, jossa hän kysyi, olisiko Suomen syytä luopua turvapaikanhakuoikeudesta, koska sitä ei ole tarkoitettu kymmenien- tai satojentuhansien maahantulijoiden määrille. Sisäministeri Orpo vastasi hänelle 26. helmikuuta 2016, että turvapaikkahakemusten vastaanottamatta jättäminen ja käsittelemästä kieltäytyminen olisi Geneven pakolaissopimuksen, EU:n määritelmä-, menettely- ja vastaanottodirektiivien, EU:n vastuunmäärittämisasetuksen, Suomen perustuslain ja ulkomaalaislain vastaista.
Huhtasaari esitti hallitukselle 11. toukokuuta 2016 kirjallisen kysymyksen, jossa hän kysyi, mitä hallitus aikoi tehdä, jotta valtionyhtiöiden johtajien palkat saataisiin kohtuullisiksi. Pääministeri Juha Sipilä vastasi hänelle 2. kesäkuuta 2016, että yleisesti ottaen valtionyhtiöt toimivat markkinoiden ehtojen mukaisesti, mutta että johdon palkkauksessa ja palkitsemisessa noudatetaan pitkäjänteisyyttä ja kohtuullisuuden periaatetta, joka näkyy esimerkiksi siten, että valtion omistajapolitiikkaa koskevassa periaatepäätöksessä pienennetään yhtiöiden johdon muuttuvan palkitsemisen enimmäismäärää ja irtisanomiskorvauksia.
11. toukokuuta 2016 Huhtasaari kysyi hallitukselta myös, miten se aikoi varmistaa, että pienillä ja keskisuurilla yrityksillä oli myös mahdollisuuksia tulla huomioiduiksi, kun Maahanmuuttovirasto kilpailutti vartiointipalvelunsa. Ministeri Orpo vastasi hänelle 2. kesäkuuta 2016, että virastossa on valmisteilla vastaanottokeskusten turvallisuuspalveluiden kilpailutus ja sen kriteereissä noudatetaan lakia julkisista hankinnoista ja muita säädöksiä. Kilpailutus koskee kaikkia Suomen vastaanottokeskuksia, mutta tarjoajalta ei tulla edellyttämään kykyä hoitaa kaikkien vastaanottokeskusten turvallisuuspalveluja.
Huhtasaari teki 18. lokakuuta 2016 kirjallisen kysymyksen, jossa hän kysyi, mitä hallitus aikoi tehdä, jotta aikuisen auktoriteettia vahvistettaisiin kouluissa, turvallinen kouluympäristö taattaisiin sekä aikuisille että lapsille ja että mitä uusia keinoja hallitus aikoi esittää opettajien mahdollisuuksiin puuttua koulujen fyysiseen ja henkiseen väkivaltaan. Opetus- ja kulttuuriministeri Sanni Grahn-Laasonen vastasi hänelle 1. joulukuuta 2016, että opetus- ja kulttuuriministeriö antaa keväällä 2018 eduskunnalle selvityksen oppilas- ja opiskelijahuoltolain vaikuttavuudesta, tehostumisesta, palvelujen saatavuudesta ja henkilöstön riittävyydestä. Lisäksi ministeri vastasi, että hallituskaudella ohjataan 60 miljoonaa euroa opettajien osaamisen vahvistamiseen ja että ministeriössä oli asetettu kiusaamisen ehkäisyä ja koulurauhan edistämistä selvittämään työryhmä, joka luovuttaa esityksensä ministeriölle joulukuussa 2017.
8. helmikuuta 2017 Huhtasaari esitti kirjallisen kysymyksen, jossa kysyi, miten hallitus aikoi varautua EU:n ja euron hajoamiseen ja että voiko hallitus perustaa ajatushautomon, joka selvittäisi Suomelle edullisia ratkaisuja EU:n hajoamisen tapahtuessa. Pääministeri Sipilä vastasi hänelle 2. maaliskuuta 2017, että EU:n jäsenyys kytkee Suomen läntiseen arvoyhteisöön, että unionin perussopimusten muuttaminen ei ole ajankohtaista ja että hallitus ei valmistele EU:sta tai eurosta eroamista eikä osallistu sellaisiin pohdintoihin.
Huhtasaari teki 11. toukokuuta 2017 kirjallisen kysymyksen, jossa hän kysyi, mitä hallitus aikoi tehdä, jotta sotaveteraaneille taataan yhtäläiset oikeudet sairaanhoitoon ja hoivaan. Perhe- ja peruspalveluministeri Juha Rehula vastasi hänelle 29. toukokuuta 2017, että mikäli veteraanit oikeutettaisiin sotainvalidien tavoin yhtäläiseen sairaanhoitoon ja hoivaan, siihen kuluisi Valtiokonttorin arvioiden mukaan jopa noin 130 miljoonaa euroa enemmän kuin mitä hoitopalveluihin muuten käytetään. Laitoshoidon asteesta riippuen kustannukset voisivat nousta suuremmiksikin, mutta vähintään kyseessä olisi useiden kymmenien miljoonien eurojen lisätarve. Valtion
talousarviossa ei ole määrärahaa kyseiseen tarkoitukseen. Vuoden 2019 alusta voimaan tulevaan sote-uudistukseen kuuluu kuitenkin paljon hoitoa tarvitsevalle vanhusväestölle henkilökohtainen budjetti, mikä parantaa hoidon saatavuutta sekä mahdollistaa myös veteraaneille palvelutarpeen arvioinnin ja asiakassuunnitelman mukaiset palvelut.
20. kesäkuuta 2017 Huhtasaari teki kirjallisen kysymyksen, jossa hän kysyi, mitä hallitus aikoi tehdä, jotta eri puolilla Suomea asuvat halkiopotilaat saavat tasa-arvoisesti laadukasta hoitoa. Ministeri Rehula vastasi hänelle 4. heinäkuuta 2017, että sosiaali- ja terveysministeriö on lähettänyt lausunnolle asetusluonnoksen erikoissairaanhoidon työnjaosta ja eräiden tehtävien keskittämisestä. Asetusluonnoksessa myöhäisvaiheen leikkauksia halkiohoidoissa keskitettäisiin viiteen yliopistosairaalaan, jotta myöhäisvaiheen leikkaukset ja muu oheishoito voidaan tehdä potilaan kotipaikkakunnan lähellä yliopistosairaalatasoisena erikoissairaanhoitona.
14. maaliskuuta 2018 Huhtasaari teki kirjallisen kysymyksen, jossa kysyi, milloin hallitus aikoi antaa esityksensä uudistaa laki, joka säätelee lapsen oikeutta tavata vanhempiaan erotilanteessa, ja miksi hallitukselta oli kestänyt asian suhteen jo kolme vuotta.
18. toukokuuta 2016 Huhtasaari ja Leena Meri tekivät eduskunnassa toimenpidealoitteen, jossa vaadittiin Suomeen eläkekatto. Aloite saapui sosiaali- ja terveysvaliokuntaan 9. kesäkuuta 2016.
Huhtasaari teki 30. syyskuuta 2016 talousarvioaloitteen, jossa hän esitti, että eduskunta varaisi 442 000 euroa luonto- ja ympäristökasvatuksen Ekopaku-hankkeeseen Pohjanmaalla. Eduskunta hylkäsi aloitteen 21. joulukuuta 2016.
29. syyskuuta 2017 Huhtasaari oli mukana esittämässä kolmea talousarvioaloitetta eduskunnalle. Yhdessä Kauko Juhantalon (kesk), Krista Kiurun (sdp), Jaana Laitinen-Pesolan (kok), Jari Myllykosken (vas) ja Kristiina Salosen (sdp) kanssa hän ehdotti, että eduskunta varaisi 500 000 euroa kiertoliittymän rakentamiseen valtatien 2 ja kantatien 43 liittymään Harjavallassa. Lisäksi Huhtasaari, Juhantalo, Laitinen-Pesola, Myllykoski ja Salonen ehdottivat, että eduskunta varaisi 600 000 euroa valtatien 2 Kaanaan liittymän rakentamiseen Porissa. Huhtasaari, Laitinen-Pesola ja Myllykoski myös ehdottivat, että eduskunta varaisi kaksi miljoonaa euroa Tampere–Pori-radan tasoristeysten poistamiseen. Eduskunta hylkäsi aloitteet 20. joulukuuta 2017.
Huhtasaari piti 21. helmikuuta 2017 eduskunnassa perussuomalaisten eduskuntaryhmän ryhmäpuheenvuoron, jossa hän puolusti Sipilän hallituksen lainvalmistelun tasoa. Hän totesi puheenvuorossa, että oppositio tukeutui ”vaihtoehtoisiin faktoihin” syyttäessään hallituksen lainvalmistelua poikkeuksellisen huonosta tasosta ja että se lietsoi kohuja nostaakseen omaa kannatustaan.
Huhtasaari piti 19. kesäkuuta 2017 eduskunnassa perussuomalaisten ryhmäpuheenvuoron, jossa hän syytti ministereitä vallanhimosta ja itsensä asettamisesta muiden yläpuolelle. Huhtasaari arvosteli hallitusta kaksinaismoralistiseksi, totuutta vääristeleväksi ja totesi, että ”hurskasteluun” osallistui ”Uuden vaihtoehdon lisäksi myös muita, jopa tasavallan presidentti sortui tähän”. Ryhmäpuheenvuoro syytti hallitusta Suomen viemisestä kohti EU-liittovaltiota. Se kuvaili hallituspohjan muutosta ”härskiksi näytelmäksi”, jota oli ”juoniteltu” ”kulisseissa jo pidempään”. Puheenvuoron mukaan perussuomalaiset syrjäytettiin hallituksesta ”höpöhöpöverukkeilla”, koska keskustalle ja kokoomukselle ei enää sopinut heidän yhdessä sopimansa ohjelmat, joita, kuten hallituksen turvapaikkapoliittista toimenpideohjelmaa, ”ilmeisesti ei ollut koskaan tarkoituskaan toimeenpanna”. Huhtasaari päätti ryhmäpuheenvuoron perussuomalaisten eduskuntaryhmän lausuntoon, jossa se ilmoitti, ”että viimeaikaisten tapahtumien vuoksi luottamus hallituksen ministereihin on mennyt, minkä johdosta hallitus ei nauti eduskunnan luottamusta”.
Huhtasaari piti 22. marraskuuta 2017 eduskunnassa perussuomalaisten ryhmäpuheenvuoron, jossa hän totesi, että EU on kehittymässä liittovaltioksi ja vain perussuomalaiset vastustaa kyseistä kehitystä. Ryhmäpuheenvuorossa Huhtasaari kertoi, että perussuomalaiset eivät kaipaa EU:lta mitään muuta sääntelyä kuin kaupankäyntiin liittyvää, että markasta luopuminen oli virhe ja että EU on epädemokraattinen. Ryhmäpuheenvuoro vastusti ”suomalaisten veronmaksajien tulonsiirtoja ulkomaisille pankeille”.
Perussuomalaisten miesjärjestö Perusäijät esitti toukokuussa 2017 Huhtasaarta puolueen presidenttiehdokkaaksi vuoden 2018 presidentinvaaliin. Huhtasaari kertoi kesäkuussa harkitsevansa ehdokkuutta ja lupasi päättää asiasta kesän aikana. Elokuussa 2017 puoluehallitus päätti esittää puoluevaltuustolle, että Huhtasaari valittaisiin puolueen presidenttiehdokkaaksi. Puoluevaltuusto valitsi Huhtasaaren puolueen presidenttiehdokkaaksi ilman vastaehdokkaita kokouksessaan 23. syyskuuta 2017.
Presidentinvaalikampanjansa avauspuheessa Huhtasaari ilmoitti perustavoitteensa olevan ”Suomen itsenäisyyden ja riippumattomuuden turvaaminen kaikissa olosuhteissa ja sen myötä huolenpito kansalaisten turvallisuudesta ja hyvinvoinnista”. Huhtasaari kertoi kampanjassaan pitävänsä Pariisin ilmastosopimuksen ”EU-sovellutusta katastrofaalisena Suomelle”. Presidenttinä hän olisi esittänyt henkilömiinat kieltävän Ottawan sopimuksen irtisanomista. Huhtasaaren kampanjan mottoja olivat ”Suomi takaisin” ja ”suomalaisten etuja on uskallettava puolustaa”.
Presidentille tulisi Huhtasaaren mielestä palauttaa valtaoikeuksia kuten oikeus hajottaa eduskunta. Huhtasaari säilyttäisi presidentin armahdusoikeuden.
Presidentinvaalien alla tehdyissä gallupeissa Huhtasaarta presidentiksi ilmoitti kannattavansa:Skenaariossa, jossa toisella kierroksella olisivat vastakkain Huhtasaari ja istuva presidentti Sauli Niinistö, gallupien tulokset olivat:
Vaalikoneessa ei äänestetä suoraan ehdokasta tai kerrota mielipidettä ehdokkaasta vaan siinä annetaan mielipide eri asioista kysymyksiin vastaamalla. Vaalikone vertaa äänestäjän antamia vastauksia ehdokkaiden ennalta antamiin vastauksiin ja lopuksi kertoo kuka ehdokas oli kysymyksiin vastannutta lähimpänä. MTV:n 20. joulukuuta julkaisemassa vaalikooneessa kysyttiin 30 eri presidentin tehtäviin liittyvää asiaa. Vaalikoneen tulosten mukaan Huhtasaari oli ylivoimaisesti suositelluin ehdokas: vaalikoneeseen vastanneista noin 40 % oli lähimpänä häntä. Myös Uutissuomalaisen vaalikoneessa Huhtasaari oli suositelluin ehdokas: häntä lähimpänä oli 43 % vaalikoneeseen vastanneista.
Huhtasaaren vaalikampanjan budjetti oli 210 000 euroa, mikä ylittyi noin 50 000 eurolla.
Huhtasaari sai vaalissa 207 337 ääntä eli 6,9 prosenttia äänistä ja sijoittui ehdokkaista kolmanneksi.
Huhtasaaren mukaan Suomen tulee tehdä sellaista maahanmuuttopolitiikkaa, jonka vaikutukset ovat Suomelle myönteiset tai neutraalit. Hän on maininnut eri yhteyksissä maahanmuutosta puhuessaan, että sen seurauksena esimerkiksi Ruotsiin on syntynyt jo 55 no go -aluetta. Huhtasaaren mielestä turvapaikanhakijat tulee käännyttää rajalta. Hän luopuisi pohjoismaisesta passivapaudesta, mikäli Suomeen alkaisi saapua Ruotsin rajan yli paljon turvapaikanhakijoita kuten vuoden 2015 pakolaiskriisin aikana. Huhtasaaren mukaan ihmisoikeudet on perustettu suojelemaan siviilejä, ei terroristeja tai sotarikollisia. Hän haluaisi myös muuttaa perustuslakia, niin ettei sen määrittelemä perustoimeentulo koskisi laittomasti maassa olevia.
Huhtasaari kannattaa EU:sta ja eurosta eroamista. Huhtasaari vastustaa Suomen liittymistä Naton jäseneksi. Hän vastustaa myös pakkoruotsia.
Huhtasaari sanoi Suomi-areena -keskustelussa heinäkuussa 2015 haluavansa pedofiileille pidempiä rangaistuksia ja kannattavansa pedofiilien tietojen keräämistä julkiseen nettirekisteriin. Lisäksi hän esitti, että vankeinhoitokustannuksiin voisi hakea säästöjä esimerkiksi ulkoistamalla tuomioiden suorittamista Viroon.
Huhtasaari vastustaa samaa sukupuolta olevien avioliittoa ja homoparien adoptio-oikeutta. Hän kuvailee itseään kristityksi. Hän ei usko evoluutioon vaan pitää sitä mahdottomana teoriana. Sen sijaan hän uskoo luomiskertomukseen.
Huhtasaaren mukaan nykyajan feministit ovat siirtyneet naisten oikeuksien ajamisesta valkoisen kristityn miehen vihaamiseen. Huhtasaaren mukaan feminismi halveksii juutalais-kristillistä kulttuuria. Huhtasaaren mukaan feministit eivät kannata sananvapautta. Huhtasaari sanoi irtaantuvansa feminismistä, jota hän pitää pelleilynä, ja toivoo Suomen menevän kohti terveempää tasa-arvoa.
Huhtasaari on käynyt puhumassa kansallismielisten ja maahanmuuttovastaisten liikkeiden tilaisuuksissa, kuten itsenäisyyspäivänä 2015 Helsingin Kansalaistorilla järjestetyssä Itsenäinen Suomi -tapahtumassa. Helmikuussa 2017 Suomi Ensin -liike kutsui mielenosoitukseensa poliitikkoja. Huhtasaari ja Paula Risikko vastasivat kutsuun.
Huhtasaari piti Donald Trumpia hyvänä valintana republikaanien presidenttiehdokkaaksi ja toivoi tämän voittoa. Trumpin noustua presidentiksi Huhtasaari kutsuttiin helmikuussa 2017 kansalliselle rukousaamiaiselle, johon osallistuivat suomalaisista poliitikoista Huhtasaaren lisäksi ulkoministeri Timo Soini ja Antero Laukkanen. Huhtasaari osallistui kesäkuussa 2017 Israelissa juutalaisten ja kristittyjen yhteiselle kansalliselle rukousaamiaiselle.
Marraskuussa 2017 Huhtasaari antoi twitterissä tukensa Puolassa järjestetylle 60 000 ihmisen äärioikeistolaiselle mielenosoitukselle, jonka osallistujat esittivät rasistisia ja valkoista ylivaltaa kannattavia iskulauseita. Marssilla oli mukana äärioikeistolaisia eri puolilta Eurooppaa. Marraskuussa 2017 Huhtasaari myös ilmaisi tukensa 612-marssille sanomalla tilaisuudesta: ”Se on hieno kulkue, ja toivon, että mahdollisimman moni osallistuisi. Ja kyllä minä jonain vuonna siihen osallistun.”
Vuoden 2018 presidenttikampanjan aikana tammikuussa 2018 liberaalipuolueen puoluesihteeri Tuomas Tiainen väitti Huhtasaaren Jyväskylän yliopiston Kokkolassa sijaitsevaan Chydenius-instituuttiin vuonna 2003 tekemän kasvatustieteen alan pro gradun olleen plagioitu. "Suomen Kuvalehden" toimittaja Tuomo Lappalainen totesi sen sisältävän useita suoria ja sanatarkkoja lainauksia toisista teoksista ilman lähdeviitteitä.
Jyväskylän yliopiston teettämän huhtikuussa 2018 julkaistun selvityksen mukaan pro gradu -tutkielma on osin hyvän tieteellisen käytännön vastainen, mutta epäilyä laajemmasta vilpistä ei ilmennyt. Tutkielmasta oli plagioitu alle viisi prosenttia. Huhtasaari syytti pro gradun tutkimista ja uudelleen arviointia lokakampanjaksi.
Toukokuussa 2018 Svenska Ylen toimittaja löysi aiemmin tuntemattoman vuonna 2001 hyväksytyn gradun, Tiina Simpasen vuonna 2001 kirjoittaman työn "Kohti monikulttuurista koulua", jota Huhtasaari oli käyttänyt oman gradunsa lähteenä. Huhtasaaren gradusta plagioiduksi osoittautui tämän seurauksena ainakin noin 30 prosenttia. Lisäksi Huhtasaari oli Svenska Ylen selvityksen mukaan kopioinut useita muita lähteitä viittaamatta niihin mitenkään. Jyväskylän yliopisto kirjasi 9. toukokuuta 2018 vastaanotetuksi yksityishenkilön tekemän esiselvityspyynnön hyvän tieteellisen käytännön loukkaamisesta – esiselvitys käynnistetään, mikäli pyyntö ei ole ilmeisen perusteeton. Huhtasaaren itsensä mukaan kyseessä on ajojahti, koska asia on hänen mielestään jo käyty kahdesti läpi hänen 15 vuotta vanhan gradunsa osalta.
Uusi esiselvitys julkaistiin elokuun lopussa 2018. Jyväskylän yliopiston rehtorin antamassa päätöksessä todettiin, että Huhtasaaren pro gradu sisältää plagiointia huomattavasti enemmän kuin mitä oli aiemmin selvitetty. Työ sisältää lausunnon mukaan vakavaa piittaamattomuutta tieteen käytännöistä sekä vilppiä plagioinnin muodossa. Päätöksen mukaan pro gradun toimintatavat ovat johtaneet harhaan tiedeyhteisöä ja myöhempien opinnäytetöiden tekijöitä. Asia oli hallinnolliselta kannalta vanhentunut, joten varsinaista tutkintaa ei aloitettu. Huhtasaaren tutkinnon mahdollinen mitätöinti ei olisi enää ollut mahdollista. Esiselvityksen johtopäätökset liitettiin opinnäytetyön yhteyteen.
Huhtasaari on naimisissa lääkäri Teemu Lämsän kanssa ja heillä on kaksi tytärtä. Perhe asuu Porissa; Huhtasaarella on kerrostaloasunto myös Helsingissä.
Huhtasaaren Porin-asunnon kaksi ikkunaa rikottiin joulun 2017 aikana, ja asiasta tehtiin rikosilmoitus. Huhtasaaren mukaan asuntoa on aikaisemminkin vandalisoitu. Joulukuun alussa talon seinään oli maalattu spray-maalilla teksti ”homohuora”.