Laittomasti maassa oleskeleva
Laittomasti maassa oleskeleva tarkoittaa ulkomaalaisen maassa oleskelua ilman siihen tarvittavaa voimassa olevaa lupaa. Ulkomaalaislaissa on säädetty laillisesta oleskelusta.
Turvapaikanhakijan oleskelu muuttuu laittomaksi siinä vaiheessa, kun turvapaikkahakemukseen tehty kielteinen päätös saa lainvoiman tai maasta poistamispäätös tulee täytäntöönpanokelpoiseksi. Maahanmuuttovirasto tai poliisi toimittaa kielteisen turvapaikkapäätöksen paperisena asiakirjana turvapaikanhakijalle.
Poliisi valvoo ulkomaalaislain noudattamista ja hoitaa maastapoistamispäätösten tiedoksiannot ja vastaa palautuksista. Viranomaiset voivat myöntää henkilölle, jolla ei ole passin kaltaista matkustusasiakirjaa, uuden eurooppalaisen matkustusasiakirjan palautusmatkan ajaksi.
Sisäministeriön ohjeiden mukaan laittomaan maassa oleskeluun liittyvistä havainnoista voi ilmoittaa poliisille.
Poliisin vuoden 2015 vuosikertomuksessa todetaan, että Suomessa tavattiin keskusrikospoliisin tilastoinnin mukaan vuonna 2015 yhteensä yli 14 000 laittomasti maassa oleskellutta ulkomaalaista. Poliisin arvion mukaan valtaosa heistä koostuu turvapaikkahakemuksen sisämaassa jättäneistä ulkomaalaisista, joilla ei ollut tavattaessa maahantuloa tai henkilöllisyyttä osoittavia asiakirjoja. Näiden henkilöiden maassa oleskelu muuttuu lailliseksi heti, kun he jättävät turvapaikkahakemuksen.
Maaliskuussa 2017 poliisi alkoi sakottamaan laittomasti maassa oleskelevia ulkomaalaisia, jotka olivat saaneet kielteisen turvapaikkapäätöksen. Laittomasti maassa oleskelevat syyllistyvät ulkomaalaisrikkomukseen. Turun iskun jälkeen hallitus ryhtyi pohtimaan myös sitä, pitäisikö näitä rangaistuksia koventaa.
Vuoden 2015 syksyn jälkeen esimerkiksi Lappiin saapuneista turvapaikanhakijoista useita satoja on kadonnut saatuaan kielteisen turvapaikkapäätöksen, joten he oleskelevat laittomasti Suomessa tai mahdollisesti muualla Euroopassa. Ihmisiä on kadonnut Suomen vastaanottokeskuksista ennen tai sen jälkeen kun he ovat saaneet turvapaikkapäätöksen. Vuoden 2017 alussa kadonneiden määrä oli 5 000 henkeä, heinäkuussa 5 100. Osa on lähtenyt Suomesta muualle Eurooppaan tai kotimaahansa kertomatta siitä viranomaisille. Tällaisia henkilöitä on ainakin 1 500, koska heitä on tavattu Suomen rajoilla lähdössä maasta tai muissa maissa. Marraskuussa 2017 Helsingin apulaispormestari Sanna Vesikansa kertoi, että laittomasti maassa olevien määrää Helsingissä ei tiedetä.
Suomessa on henkilöitä, jotka ovat majoittaneet paperittomia koteihinsa kymmenien vuosien ajan. Turun terrori-iskun jälkeen sisäministeri Paula Risikko totesi, että hallitus harkitsee, pitäisikö laittomasti maassa olevien paperittomien avunanto ja piilottelu tehdä rangaistavaksi. Syyskuussa 2017 Suomen tietotoimiston tekemässä kyselyssä Vihreän liiton ja Vasemmistoliiton eduskuntaryhmät kannattivat kansalaistotettelemattomuutta paperittomien henkilöiden auttamiseksi, käytännössä esimerkiksi kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden palauttamisen estämistä. Muun muassa Vasemmistoliiton Li Andersson kannatti kansalaistotettelemattomuutta asian tiimoilla.
Poliisin mukaan eräissä suomalaisissa seurakunnissa on ilmennyt tapauksia, joissa kirkon työntekijä aktiivisesti pyrkii estämään poliisin toimia piilottamalla palautuspäätöksen saaneita tai laittomasti maassa olevia. Helsingin seurakuntien yhteisen kirkkovaltuuston puheenjohtaja Kaisa Raittila totesi Yleisradion haastattelussa, että jos joku apua tarvitseva on oveni takana, hänellä ei kristittynä ole mitään muuta vaihtoehtoa kuin avata ovi. Hänen mukaansa Suomen laki sallii vielä lähimmäisen auttamisen, mutta jos hallituksen lakihanke muuttaa tilanteen, siinä tapauksessa Raittilan mukaan kristityn vastuuni on merkittävämpi kuin Suomen laki. Helsingin Diakonissalaitoksella on Itä-Helsingin paperittomille suunnattu Turvattomat-hanke, jossa maahanmuuttajataustaiset laitoksen työntekijät auttavat paperittomia ja laittomasti maassa oleskelevia. Se on jatkoa Suojattomat-hankkeelle.
Helsinkiin, Turkuun, Lahteen, Tampereelle, Joensuuhun ja Ouluun on perustettu salaisia klinikoita, joissa vapaaehtoiset lääkärit, sairaanhoitajat ja kätilöt hoitavat salaa Suomeen laittomasti jääneitä ihmisiä. Vuonna 2015 Suomen eduskunta oli päättää, että laittomasti maassa oleskelevat ihmiset saisivat nykyistä laajemman terveydenhoidon. Uudistus kaatui, koska Sosiaalidemokraattisen puolueen Kari Rajamäki ehdotti asian jättämistä pöydälle. Silloinen eduskunta ei enää ehtinyt käsitellä asiaa, koska edessä oli uudet vaalit.
Maaliskuun 2017 lopussa Helsingin kaupunginvaltuutettu Vasemmistoliiton Veronika Honkasalo teki aloitteen 40 muun valtuutetun kanssa laittomasti maassa oleskelevien terveydenhoidosta. Näin ollen elokuun 2017 lopussa Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveyslautakunta linjasi, että terveydenhoitoa pitää laajentaa. Lautakunnan esitys linjasi, että paperittomille pitää antaa välttämätöntä hoitoa. Marraskuussa 2017 Suomessa syntyi poliittinen keskustelu, jonka myötä ehdotettiin, että laittomasti maassa oleskelevien terveydenhoitopalveluita laajennettaisiin ainakin Helsingissä, ja että ne koskisivat muun muassa myös mielenterveyspalveluita ja oikeudellista neuvontaa. Ehdotus hyväksyttiin Helsingin kaupunginvaltuustossa 30. marraskuuta 2017. Päätöstä kannatti muun muassa Helsingin apulaispormestari Vihreiden Sanna Vesikansa.
Etukäteen ehdotusta vastustivat Perussuomalaiset, koska heidän näkemyksensä mukaan aiempaa laajemmat terveyspalvelut toimivat vetovoimatekijänä eli houkuttelevat lisää turvapaikanhakijoita Suomeen. Vasemmistoliitto ilmoitti, ettei se tule hyväksymään sellaista linjausta, jossa suljetaan pois mahdollisuus laittomasti maassa oleskelevien terveydenhoidon lisäämiseksi. Myös Sosiaalidemokraattisen puolueen Nasima Razmyar oli laajentamisen puolella. Päätös laajentamisesta on merkittävä, sillä muut Suomen kaupungit ottanevat mallia siitä, mitä Helsingissä päätettiin. On mahdollista, että Suomen valtio sitoutuu korvaamaan kunnille muun muassa paperittomien hätämajoituksesta ja lääkkeistä syntyvät kulut. Suomen valtion vuoden 2018 talousarvioehdotuksessa on jo varattu 5,3 miljoonaa euroa näihin kustannuksiin. Laittomasti maassa oleskelevien terveydenhuollon kustannusten on arvioitu Helsingissä olevan tämän muutoksen jälkeen 200 000–1 000 000 euroa.
Eduskunnan päätöksestä huolimatta Helsingin kaupunki kuitenkin laajensi paperittomien terveydenhoitoa koskemaan lapsia ja raskaana olevia naisia. Samanlaista hoitoa saavat tällä hetkellä myös turvapaikanhakijat. Tämä ei kuitenkaan koskenut aluksi muita paperittomia, ilman lupaa Suomeen jääneitä, eli miehiä. He olivat aluksi oikeutettuja edellä mainittuja ryhmiä rajatumpaan hoitoon, vain niin sanottuun kiireelliseen hoitoon. Kaiken kaikkiaan laittomasti maassa olevat saivat Helsingissä majoituksen, ruoan, terveys- ja sosiaalineuvontaa, lyhytkestoista toimeentulotukea, niin sanotun kiireellisen hoidon, välttämättömän terveydenhoidon raskaana oleville sekä alle 18-vuotiaille, neuvola- ja sairaanhoidon, synnytyksen jälkitarkastuksen sekä opetuksen ja koulun. Mutta marraskuussa 2017 tapahtuneen ehdotuksen hyväksymisen miehetkin saavat nyt laajemman hoidon, eli saman kuin turvapaikanhakijat.
Myös Turun kaupunki muutti linjaustaan, ja nykyisin myös Turussa laittomasti maassa olevat saavat aiempaa laajemmat terveyspalvelut käyttöönsä. Näiden kaupunkien esimerkkiä noudattaen myös Espoossa on ryhdytty vaatimaan aiempaa laajempaa terveydenhoitoa laittomasti maassa oleskeleville. Aloitteen tekivät Espoon kaupunginvaltuuston Vihreiden, Sosialidemokraattien, Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen ja Vasemmistoliiton valtuustoryhmät.
Laittoman maassa oleskelun riskejä ovat syrjäytyminen, ajautuminen rikollisuuteen tai rikoksen uhriksi, ääriliikkeiden toiminnan lisääntyminen, yleisen turvallisuustilanteen heikkeneminen ja pimeän työnteon lisääntyminen. Lisäksi laittomasti maassa olevien riski radikalisoitua on kohonnut.
Sisäministeriön maaliskuussa 2017 teettämässä kyselyssä 78 % vastaajista oli sitä mieltä viranomaisten tulee palauttaa ne kielteisen päätöksen saaneet turvapaikanhakijat, jotka eivät poistu maasta vapaaehtoisesti. 69 % uskoi myös että Suomessa laittomasti oleskelevat kielteisen päätöksen saaneet turvapaikanhakijat ovat uhka yhteiskunnan sisäiselle turvallisuudelle ja vakaudelle. Vastaajat uskoivat turvapaikanhakijoiden myös kasvattavan terrorismin uhkaa, johtavan sosiaalisiin konflikteihin ja kasvattavan rikollisuutta. 63 % vastaajista haluaisi perustaa kielteisen oleskelulupapäätöksen saaneille turvapaikanhakijoille palautuskeskuksia vähimmäispalveluin. Vastaavan suuruinen osa vastaajista halusi myös, että turvapaikanhakijoiden järjestelykeskuksessa vietetystä ajasta ei maksettaisi vastaanottorahaa eikä sosiaalietuuksia.