Topinpuisto
Topinpuisto on Turussa Orikedolla vuonna 2017 toimintansa aloittanut kiertotalouskeskus, jonka tarkoituksena on mahdollistaa kiertotalouteen pohjautuvaa liiketoimintaa ja kehittää uusia liiketoimintamalleja yhteistyössä kotimaisten sekä ulkomaisten yritysten kanssa. Periaatteena on, että alueella käytetään hyväksi esimerkiksi Turun seudun tuotannossa, palveluissa ja logistiikassa muodostuvia jätteitä, sivutuotteita ja energiaa, jolloin säästetään luontoa ja rahaa
Topinpuisto syntyi Turun alueella havaitusta kysynnästä yritysklusterina toimivalle kiertotalousverkostolle. Yritysten symbioositoiminta etenkin kiertotalouden edistämiseksi on havaittu tulevaisuuden trendiksi, jolle Topinpuiston on tarkoitus tarjota kasvualusta Turun alueella. Kiertotalouskeskuksen lähtökohtana on resurssi- ja energiatehokas, kiertotalouden periaatteita noudattava jätehuollon palvelukeskus joka mahdollistaa pk-yrityksille uutta liiketoimintaa ja havainnollistaa kierrätystoiminnan mahdollisuuksia yrityksen omalla liikealalla.
Topinpuisto kehitetään 6Aika: Tulevaisuuden kiertotalouskeskukset-hankkeen tuella. Hanketta toteutetaan vuosina 2017-2019 EAKR-rahoituksella osana Suomen 6 suurimman kaupungin 6Aika-strategiaa. Topinpuisto on myös merkittävä osa Turun kaupungin resurssiviisautta, päästöttömyyttä ja kestävää kehitystä painottavaa kaupunkistrategiaa.
Vuonna 2018 Topinpuiston 65 hehtaarin alueella toimii 6 yritystä, jotka työllistävät Topinpuistossa yli 50 työntekijää.
Topinpuistoon suunnitellaan vierailukeskusta, jossa voi tutustua kiertotalouteen ja sen toteutukseen käytännössä; miten yhteiskunnan materiaalivirtoja voidaan hyödyntää ja miten ne saadaan takaisin kiertoon uusina tuotteina. Tällä hetkellä vierailukeskusta pilotoidaan Lounais-Suomen Jätehuollon vierailukeskus Kahmarissa. Vierailukeskus Kahmari toimii näyttelytilana yrityksille, koululaisille ja asukkaille, sekä kokoustilana ja ympäristöalan toimijoiden kohtauspaikkana. Vierailukeskus Kahmari avattiin yleisölle vuoden 2017 lokakuussa.
Topinpuiston kiertotalouskeskusta kehitetään yhteistyössä useiden tahojen kesken. Kiertotalouskeskuksen kehitystyössä mukana ovat Lounais-Suomen Jätehuolto Oy, Kuntec Oy, Gasum Oy, Kuusakoski Oy, Ekopartnerit Turku Oy, Kaivoasema Oy, Turun ammattikorkeakoulu, Turun kaupunki, Varsinais-Suomen Liitto, Valonia, Turku Science Park Oy, Smart Chemistry Park, HUB Turku ry, Bastu, Kiertomaa Oy ja Molok Oy.
Korkeakoulujen ja muiden alueen oppilaitosten kanssa Topinpuisto järjestää yhteistyöhankkeita, työpajoja, projekteja, opinnäytetöitä sekä kiertotalousneuvontaa.
Topinpuiston yhteistyökumppanina Lounais-Suomen Jätehuolto vastaanottaa, käsittelee ja loppusijoittaa jätteitä, sekä kehittää ja tutkii uusia keinoja soveltaa kiertotalouden periaatteita yritysten liiketoimintaan.
Kuntec Oy valmistaa Topinpuistossa multaa ja haketta Turun kaupungin puistoista siivotuista risuista ja lehdistä.
Ekopartnerit Turku Oy järjestää yrityksille suunnattuja jätepalveluita, kuten jätteen uudelleenohjausta hyötykäyttöön ja vaarallisten jätteiden vastaanottoa ja käsittelyä.
Topinpuistossa toimiva Kuusakoski Oy:n palvelupiste vastaanottaa kierrätystä varten käytöstä poistettuja koneita, metallia ja muuta teollisuuden jätettä.
Energiayhtiö Gasum Oy valmistaa ja jalostaa Topinpuistossa biokaasua ja kierrätyslannoitteita kuluttajien, teollisuuden ja liikenteen käyttöön biohajoavista jätteistä.
Kaivoasema Oy vastaanottaa ja käsittelee Topinpuistossa mm. hiekan- ja öljynerotuskaivojen jätteitä Turusta ja lähikunnista.
Turun kaupunki ja Turun ammattikorkeakoulu ovat vuodesta 2014 lähtien ideoineet ja valmistaneet uusia tuotteita Ruisrockin ja Tall Ships Racesin kaltaisten taahtumien banderolleista. Hanketta on kehitetty ja viety eteenpäin osana Topinpuiston kiertotalousverkostoa vuodesta 2017. Banderolleja kerätään niitä hyödyntäville yrityksille, jotka tarjoavat hankkeelle näkyvyyttä mm. sosiaalisessa mediassa, tai sitoutuvat lahjoittamaan osan myymiensä banderollituotteiden tuotoista Saaristomeren suojelurahastoon. Hankkeen tavoitteena on havainnollistaa kuluttajille sekä yrityksille materiaalien kierrätys- ja hyödyntämismahdollisuudet sen varsinaisen käyttötarkoituksen ulkopuolellakin. Banderolleista on tähän mennessä valmistettu mm. kestokasseja, korvakoruja, laukkuja, tietokonesuojia, asiakirjataskuja ja muita design-tuotteita.
Entisen Topinojan jätekeskuksen alueen asemakaavoitus tulee muuttumaan alueen käyttötarkoituksen muuttuessa jätteiden loppusijoittamisesta kiertotalouteen painottuvaksi. Myöskin maisemoitu vanha jätekumpu osoitetaan jätteiden läjityksestä muuhun käyttöön, ja jätekeskuksen muiden alueiden käyttötarkoituksia, kulkuyhteyksiä ja aluerajauksia päivitetään. Kaakkoispuolella sijaitsevat rakentamattomat alueet asemakaavoitetaan kiertotalouteen liittyvien yritystoimintojen alueeksi. Osa alueesta on Kaarinan kaupungin puolella, joten asemakaava laaditaan yhteistyössä Kaarinan kanssa.