Maahanmuuttajat Ruotsissa
Maahanmuuttajat Ruotsissa ovat Ruotsiin muuttaneita siirtolaisia. Vuonna 2014 Ruotsin väestöstä 21,5 % oli ulkomaalaistaustaisia (ulkomailla syntyneet tai Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmat ovat syntyneet ulkomailla).
Ruotsinsuomalaisia on noin 470 000 ja he muodostavat Ruotsin suurimman vähemmistöryhmän. Viime vuosikymmeninä maahanmuutto on keskittynyt pakolaisiin, joita on tullut muun muassa Syyriasta, Libanonista, Irakista, Iranista ja Somaliasta. Ruotsissa on maahanmuuton takia noin 500 000 (5 % väestöstä) muslimia (vuoden 2009 arvio).
Maahanmuutto keskiajan ja toisen maailmansodan välillä oli määrältään melko pientä. Ensimmäisiä merkittäviä muuttajaryhmiä olivat saksalaiset kauppiaat ja käsityöläiset, jotka muuttivat Ruotsin kaupunkeihin 1400-luvulla. Monissa kaupungeissa suurin osa ihmisistä puhui saksaa. 1600-luvulla Ruotsiin muutti vallooneja, hollantilaisia ja brittejä. 1580-luvun lopulta alkaen Savosta ja Pohjois-Hämeestä muutti niin sanottuja metsäsuomalaisia Keski-Skandinavian havumetsävyöhykkeelle uudisviljelijöiksi.
Toisen maailmansodan aikana Ruotsiin tuli Suomesta noin 70 000 sotalasta, joista noin 15 000 jäi Ruotsiin pysyvästi. Suurin osa Tanskan yli 7 000 juutalaisesta evakuoitiin Ruotsiin. 1940–1970-luvuilla maahanmuutto oli pääasiassa työperäistä. Suurin osa silloisista maahanmuuttajista oli suomalaisia. Nykyisin Ruotsissa on myös maailman suurin assyrialaisten pakolaisyhteisö.
Vuodesta 2006 Ruotsiin on muuttanut vuosittain lähes 100 000 henkilöä. Vuonna 2006 maahan tuli 95 750 henkilöä ja vuonna 2007 heitä tuli 99 485. Vuonna 2014 maahan tuli 126 966 henkilöä, mikä oli suurin vuotuinen määrä Ruotsin historian aikana. Vuonna 2015 Ruotsiin tuli pelkästään turvapaikanhakijoita 163 000, eli luvussa ei ole kaikki vuotuinen maahanmuutto.
Vuosina 1982–2001 Ruotsi otti vastaan Sveitsin jälkeen eniten pakolaisia tutkittujen 20 eurooppalaisen ja amerikkalaisen maan joukosta.
Vuonna 2014 ulkomailla syntyneitä oli Ruotsin väestöstä 1 603 551 henkilöä. Lisäksi 488 655 henkilöä oli syntynyt perheisiin, joissa molemmat vanhemmat olivat syntyneet ulkomailla.
Maahanmuutto kasvatti Ruotsin bruttokansantuotetta 1950-, 60- ja 70-luvuilla. Tuolloin suuri osa maahanmuuttaneista sai työpaikkoja Ruotsin kasvavan teollisuuden piiristä. Vuonna 1996 julkaistun tutkimuksen mukaan maahanmuutolla on tämän jälkeen ollut kielteisiä vaikutuksia Ruotsin talouteen. Vuonna 2003 julkaistun tutkimuksen mukaan maahanmuuton tulisi keskittyä 20–30-vuotiaisiin työllistyviin muuttajiin, jotta maahanmuutosta olisi nettohyötyä taloudelle.
Maahanmuutto on luonut suuriin kaupunkeihin, kuten Tukholmaan, Göteborgiin ja Malmöön, maahanmuuttajavaltaisia lähiöitä, joissa on korkea työttömyys ja paljon matalasti koulutettuja asukkaita. Tällaisten lähiöiden vahvuutena on esitetty väestön kansainvälisyys ja alhainen keski-ikä, joihin sisältyy taloudellista kasvupotentiaalia.
Ruotsissa viranomaiset pitävät listaa maahanmuuttajalähiöistä, haavoittuvista asuinalueista (utsatta områden). Euroopan pakolaiskriisin aikana niiden määrä on kasvanut runsaasta kymmenestä useisiin kymmeniin. Maahanmuuttajalähiöitä yhdistää muuta Ruotsia korkeampi työttömyys, alhainen koulutustaso, kielitaidottomuus ja jengirikollisuus.
Ruotsin rikoksentorjuntaneuvoston mukaan ulkomailla syntyneet syyllistyvät rikoksiin vuoden 2005 tilastojen mukaan kaksi kertaa todennäköisemmin kuin Ruotsissa ruotsalaisille vanhemmille syntyneet. Vuonna 2017 Ruotsin viranomaiset julkaisivat tietopaketin, jonka mukaan tuoreimmat tutkimukset kertovat, että ne henkilöt, joilla on ulkomaalaistausta, eli joiden vanhemmat eivät ole syntyneet Ruotsissa, syyllistyvät muuta väestöä 2,5 kertaa todennäköisemmin rikoksiin. Myös Ruotsissa maahanmuuttajataustaisiin perheisiin syntyneet syyllistyivät todennäköisemmin rikoksiin kuin alkuperäiset ruotsalaiset.
Viime vuosina Ruotsissa on sytytetty vuosittain tuhansia autoja, mutta tekijöitä ei ole tavoitettu. Rikostenehkäisyviraston mukaan vuonna 2017 sytytetystä 4 000 autopalosta vain 23 johti syytteeseen. Tutkijoiden mukaan teoissa näkyy maahanmuuttajavaltaisten lähiöiden nuorten miesten turhautuminen.
Maahanmuuttajien työllistyminen on vienyt Ruotsissa keskimäärin 7–8 vuotta. Viranomaisten mukaan maahanmuuttajalähiöihin on syntynyt omia hallitsemisen kulttuureja, joissa nuoret miehet hallitsevat pelolla ja vanhat sukutraditioilla. Tilanne on vaikeutunut vuoden 2015 jälkeen, joilloin Ruotsi vastaanotti pakolaisaallon yhteydessä 160 000 ihmistä. "Yleisradio" arvioikin, että Ruotsi teki Saksan tapaan muita Europan maita humaanimpaa politiikkaa ja maksaa siitä nyt sisäpoliittista hintaa.
Siirtolaisuuden kustannuksista ja ongelmista, kuten rikollisuudesta, ei tullut viranomaisilta, tutkijoilta tai poliitikoilta tilastoja julkisuuteen.
Politiikassa on noussut oikeistolaisia populistisia liikkeitä, jotka suhtautuvat kielteisesti maahanmuuttoon.