HMS Fernie
HMS Fernie (viirinumero L11) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Hunt-luokan tyypin I saattuehävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.
Alus tilattiin 21. maaliskuuta 1939 John Brown and Companyltä Clydebankistä osana vuoden 1939 hätäohjelmaa. Sen köli laskettiin 8. kesäkuuta ja alus laskettiin vesille 9. tammikuuta 1940. Alus valmistui 29. toukokuuta samana vuonna.
"HMS Fernie" lähti koulutettavaksi palvelukseen oton ja varustamisen päätyttyä, mutta se tarvittiin Kanaalin alueelle palvelukseen välittömästi. Alus evakuoi 9. kesäkuuta joukkoja Ranskan satamista (operaatio Cycle), mistä vapauduttuaan se siirtyi Scapa Flowhun koulutettavaksi.
Alus suojasi 10. heinäkuuta 1. Miinalaivuetta sen laskiessa pohjoisensulun ensimmäisiä miinotteita North Ronan pohjoispuolelle yhdessä risteilijä "HMS Coventryn" ja hävittäjien "HMS Inglefieldin", "HMS Imogenin" sekä saattuehävittäjien "HMS Hambledonin" ja "HMS Atherstonen" kanssa (operaatio SN1). Aluksen päätettyä koulutuksensa se siirtyi Portsmouthiin 1. Hävittäjälaivueeseen.
Alus taisteli 7. elokuuta Saksan laivaston E-veneitä vastaan suojatessaan saattuetta CW9 Southendistä Solentiin. Se laski 22. elokuuta savuverhon Doverin salmeen suojatessaan saattuetta rannikkopatteriston tulelta. Alus joutui 11. syyskuuta voimakkaan ilmahyökkäyksen kohteeksi suojatessaan saattuetta CW11.
Alus suojasi vuoden 1941 alun laivueen mukana saattueita, kunnes se määrättiin 22. maaliskuuta "HMS Tynedalen" ja "HMS Clevelandin" kanssa suojaamaan "HMS intrepidiä", "HMS Icarusta" ja "HMS Impulsivea", jotka laskivat miinoja Le Havren ja Cherbourgin väliselle laivareitille (operaatio JN). Operaatiosta vapauduttuaan alus jatkoi laivuepalvelustaan suojaamalla rannikkosaattueita.
"HMS Fernie" etsi 15. helmikuuta 1942 tuloksetta Saksan laivaston taisteluristeilijöitä "Gneisenauta" ja "Scharnhorstia", jotka matkasivat Kanaalin läpi Brestistä Wilhelmshaveniin. Alus määrättiin 13. maaliskuuta tuhoamaan E-veneiden suojaama saksalainen kaappari "Michel", jonka tiedettiin matkaavan Kanaalia pitkin länteen kohti Atlanttia.
Alus määrättiin kesäkuussa tukemaan suunniteltua kommandoiskua Dieppeen (operaatio Jubilee). Se muutettiin varalta esikuntalaivaksi operaatioon. Alus osallistui heinäkuussa iskua varten pidettyihin harjoituksiin. Alus suojasi 19. elokuuta Dieppeen matkanneita maihinnousualuksia, jolloin se joutui rannikkoa lähestyessään ilmahyökkäykseen. Seuraavana päivänä alus suojasi palaavia joukkoja. Operaatiosta vapauduttuaan alus palasi laivueeseensa saattuepalvelukseen.
Alus osallistui 13. lokakuuta rannikkojoukkojen mukana iskuun, jonka tehtävänä oli tuhota saksalainen saattue. Saattueen mukana oli kaappari "Komet" matkalla länteen. Alus osallistui saattueen tuhoamiseen upotettuaan "Kometin". Operaatiosta vapauduttuaan alus palasi laivueeseensa.
"HMS Fernie" siirrettiin tammikuussa 1943 Sheernessiin 21. Hävittäjälaivueeseen, johon se matkasi vielä tammikuun aikana. Alus suojasi laivueen mukana saattueita sekä valvoi Pohjanmeren liikennettä.
"HMS Fernie" määrättiin huhtikuussa 1944 Normandian maihinnousua varten muodostettavaan saattajaryhmä 131:een. Alus osallistui toukokuussa operaation harjoituksiin ja se liittyi ryhmään, johon kuuluivat korvetti "HMS Kingcup" ja kaksi moottorivenettä.
Alus siirtyi kesäkuussa ryhmän mukana Milford Haveniin. Se suojasi 3. kesäkuuta saattuetta ETC1 Bristolin kanavasta Isle of Wightille yhdessä korvettien "HMS Kingcup", "HMS Wallflower" ja "HMS Primrose" sekä troolari "HMT Bernin" kanssa. Alus saapui 5. kesäkuuta Solentiin, jossa se erkani saattueesta, jolloin se liittyi saattueeseen EWC1B.
Seuraavana päivänä alus suojasi saattueen EWC1B Solentista sillanpäähän, josta se palasi Solentiin. Se suojasi 8. kesäkuuta saattueetta ETC3 Solentista "HMS Kingcupin" ja 133 saattajaryhmän "HMS Walpolen", "HMS Orchiksen" ja kahden moottoriveneen kanssa.
Alus matkasi 9. kesäkuuta Noreen, jossa muodostettiin seuraavan vaiheen saattueet. Se vapautui heinäkuussa operaatiosta, minkä jälkeen alus palasi laivueeseensa Sheernessiin.
"HMS Fernie" osallistui 19. tammikuuta 1945 Hollannin rannikolla miinaan ajaneen "SS Samvernin" miehistönpelastamiseen. Alus siirrettiin toukokuussa Noren alaisuuteen tukemaan operaatioita. Se myös päätettiin myöhemmin muuttaa lentokoneiden maalialukseksi supistetulla miehistöllä. Alukselta poistettiin elokuussa aseet ja sille tehtiin tarvittavia muutostöitä.
Alus palveli maalilaivana, kunnes se poistettiin palveluksesta 1947 reserviin. Alus makasi Harwichissa, josta se siirrettiin 1953 Barrowiin Harwichin lakkauttamisen jälkeen. Alus sijoitettiin 1955 poistolistalle, minkä jälkeen se myytiin seuraavana vuonna BISCOlle. Alus allokoitiin Smith and Houstonille Port Glasgowiin, jonne se saapui 7. marraskuuta 1956 hinattuna.