S/S Ariadne
S/S Ariadne oli Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön omistama matkustajahöyrylaiva, joka oli liikenteessä 1914–1968.
"Ariadne" rakennettiin Lindholmens Verkstads Ab:n telakalla Göteborgissa, mistä se valmistui 26. huhtikuuta 1914. Aluksen oli suunnitellut laivanrakennusinsinööri Hugo Lindfors. Hyttipaikkoja aluksella oli 128 I-luokan, 58 II-luokan ja 54 III-luokan paikkaa. Lisäksi kansipaikkoja oli 260, jolloin matkustajia voitiin ottaa alukseen kaikkiaan viisisataa. Alus aloitti liikennöinnin Helsinki–Tallinna–Stettin-linjalla 2. toukokuuta 1914. Ensimmäisen maailmansodan alettua Venäjän hallitus takavarikoi aluksen 4. elokuuta 1914 ja se ankkuroitiin sairaalalaivaksi Helsinkiin. Ruokasaleihin ja rahtitiloihin sijoitettiin sairasvuoteita, hyteissä asuivat lääkärit, hoitajat, papit ja upseerit. Alus jäi vuonna 1918 Helsinkiin venäläisten poistuessa Suomesta ja se palautetiin huhtikuussa takaisin Suomen Höyrylaivayhtiön omistukseen.
Kunnostustöiden jälkeen "Ariadne" palasi liikenteeseen keväällä 1919. Laivan päällikkö oli Harry Rönngren, joka toimi tehtävässään aina vuoteen 1947 saakka.
" Ariadne" liikennöi aluksi kesäkaudella Helsinki–Hanko–Tukholma-linjalla ja talvikaudella ennen jäiden tuloa Helsinki–Kööpenhamina–Hull-linjalla. Vuonna 1921 alus siirettiin Helsinki–Tallinna–Stettin-linjalle. Alus oli yksi tunnetuimmista Itämerellä liikennöinneistä suomalaisista laivoista. Esimerkiksi kirjailija Mika Waltari kirjoitti vuonna 1929 tunnelmiaan laivalta teoksessa " Yksinäisen miehen juna".
"Ariadnella" oli virallinen postilaivan arvo, oma postileimasin ja oikeus käyttää perälippunaan postilippua.
Elokuussa 1938 "Ariadne" toi Helsinkiin yli 60 Itävallasta paennutta juutalaista. Viranomaiset eivät päästäneet heitä maahan. Helsingin juutalaisen seurakunnan Abraham Stiller vetosi kansanedustaja Sylvi-Kyllikki Kilpeen, joka vetosi valtiovarainministeri Väinö Tanneriin. Tanner sai sisäministeri Urho Kekkosen suostumaan pakolaisten päästämiseen maihin. Ehtona oli, että juutalaiset seurakunnat vastaisivat pakolaisten oleskelusta. Hallitus päätti kuitenkin, että myöhemmin pakolaisia ei enää päästetä Suomeen. Neljän päivän kuluttua "Ariadne" toi Helsinkiin uuden pakolaisryhmän, mutta heidät käännytettiin hallituksen tekemän päätöksen mukaan maasta.
Vuonna 1938 laivaan tehtiin muutostöitä Hietalahden telakalla Helsingissä ja siihen rakennettiin muun muassa keulakansi. Muutostöiden yhteydessä aluksen uppouma kasvoi 2 558 bruttorekisteritonniin. Aluksen laidoituslevyjä uusittiin siten, että se täytti suomalaisen I C -jääluokan vaatimukset.
Talvisodan puhjettua "Ariadne" sijoitettiin ensin Uuteenkaupunkiin ja myöhemmin Ruotsissa Holmsundiin ja Tukholmaan. Vuosina 1942–1943 alus oli vuokrattuna Saksan laivastolle, ja se kuljetti sairaalalaivana haavoittuneita sotilaita Saksaan. Jatkosodan lopulla 1943–1944 se kuljetti suomalaisia sotalapsia Vaasasta Ruotsin Uumajaan. Syyskuussa 1944 se muutettiin jälleen sairaalalaivaksi suomalaisille sotilaille.
Jatkosodan päätyttyä "Ariadne" luovutettiin SOTEVAlle. Neuvostoliitto vaati sen luovuttamista sotakorvauksena. Laivan päällikkö Rönngren lähti joulupäivänä 25.12.1944 viemään laivaa kohti itää Helsingistä Leningradiin. Alus juuttui kuitenkin Enskerin matalikolle Haminan edustalla. Huhuttiin, että karilleajo olisi ollut tahallinen teko, koska luotsi Viktor Forsell ei halunnut luovuttaa alusta Neuvostoliitolle. Vaurioitunut alus ei kelvannut Neuvostoliitolle, joka vaati tilalle uudemman S/S "Aallottaren".
"Ariadne" saatiin irti karilta toukokuussa 1945 ja se tuotiin kesäkuussa hinaamalla Helsinkiin korjattavaksi. Alus oli vuosina 1946–1948 Hietalahden telakalla, jossa sitä pidennettiin 6,1 metriä, parannettiin sen jäävahvistusta ja muutenkin uudistettiin sitä. Muutostöiden jälkeen laivan pituus oli 88,00 metriä, leveys 13,30 metriä ja syväys 5,40 metriä. Aluksen uppouma kasvoi 2 898 bruttorekisteritonniin. Jäävahvistusten ansiosta alus sai suomalaisen I B -jääluokituksen. Kunnostuksen jälkeen hyttipaikkoja oli 79 I-luokassa ja 66 II- eli turistiluokassa. Kansipaikkoja oli lisäksi 195. Aikaisempaan verrattuna matkustajien kokonaismäärä pieneni 340 matkustajaan.
Pidennettynä "Ariadne" liikennöi Helsinki–Kööpenhamina-reitillä kesäkuusta 1949 vuodenvaihteesen 1967 saakka, jolloin sen korvasi uusi M/S "Finlandia". Vuonna 1967 alus Helsinki–Tallinna-reitillä ja viimeisen kautensa kesällä 1968 Turku–Tukholma-reitillä. Se otettiin pois liikenteestä syyskuussa 1968 ja heinäkuussa 1969 alus myytiin "Helsingin Romuliike Oy":lle romutettavaksi. Osia aluksen sisustuksesta tallennettiin Suomen Höyrylaiva osakeyhtiölle, muutoin sisustus purettiin ja myytiin. Myöhemmin aluksen irtaimistoa ja sisustusta on päätynyt Suomen merimuseon kokoelmiin Kotkaan.