hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Leppävirran silta
Leppävirran silta on Saviveden ja Unnukan välisen Leppävirran ylittävä teräsbetoninen kaarisilta Leppävirran kunnassa Pohjois-Savossa. Silta valmistui vuonna 1965 ja se on viimeinen silta, jonka professori Ossian Hannelius suunnitteli. Hannelius oli jo jäänyt eläkkeelle professorin virastaan mutta jatkoi lempiharrastuksensa eli käytännön siltasuunnittelun parissa. Sillan jänneväli on huomattavan pitkä, ja silta on myös korkea – se ylittää Saimaan syväväylän Varkaus–Kuopio-osuuden ja oli valmistuessaan Suomen korkein kaarisilta. Sillan yli johtaa seututie 534.
Ennen kaarisillan rakentamista Leppävirran ylitys tapahtui kapeaa puista kääntösiltaa pitkin. Uuden alituskorkeudeltaan 22-metrisen sillan tarkoitus oli helpottaa vesiliikennettä syväväylällä ja myös maantieliikennettä Soisalon kautta Joensuuhun ja Savonlinnan seudulle. Sillan rakentaminen alkoi 15. tammikuuta 1963, ja kevään 1963 aikana ehdittiin jo valaa muun muassa sillan kaarien kantapisteiden kohdalle järeät pilarit, jotka kannattaisivat sillan ylärakennetta eli ajorataa. Työt jouduttiin keskeyttämään 1. kesäkuuta 1963, koska syväväylän Kuopioon johtavalle osuudelle päätettiin vaatia kolme metriä korkeampi alituskorkeus kuin alun perin suunniteltiin eli 25 metriä. Hannelius laati uuden siltasuunnitelman. Rakennustöitä voitiin jatkaa 1. maaliskuuta 1964. Hannelius vastasi myös sillan telineiden suunnittelusta; puurakenteiset telineet oli tuettu niin, että väylää voitiin työn aikana käyttää tukinuittoon. Molemmilla rannoilla oli betoniasema ja torninosturi. Silta haluttiin saada valmiiksi mahdollisimman pian, ja telineitä koottiin kummallakin rannalla valmiiksi elementeiksi – tämä paransi myös työturvallisuutta. Silta saatiin valmiiksi elokuussa 1965.
Leppävirran sillan kokonaispituus on 209,67 metriä ja hyötyleveys eli kaiteiden sisäpuolinen etäisyys 10 metriä. Teräsbetonikaarien jännemitta on 86,67 metriä ja kaaren nuolikorkeus eli kaaren laen etäisyys kantoja yhdistävästä linjasta on 25,6 metriä. Kaaren lisäksi sillassa on molemmilla sivuilla yhteensä yhdeksän muuta jännettä: Leppäsalon saaren puolella kolme, pituudeltaan 12, 15 ja 12 metriä ja Leppävirran keskustan puolella kuusi, niiden pituudet ovat 12 metriä, neljä 15 metristä ja 12-metrinen. Rakennuskustannukset olivat 2,95 miljoonaa markkaa.
Leppävirran sillan peruskorjaus valmistui vuonna 2011.
Jatkuvasti maailmaa pelastamaan kyllästynyt supersankari
Jatkuvasti maailmaa pelastamaan kyllästynyt supersankari on vuonna 2002 ilmestynyt Kuusumun Profeetan viides studioalbumi ja yhtyeen toinen suomenkielinen julkaisu. Levy sai kriitikoilta hyvän vastaanoton. Vuonna 2012 verkkomedia Nuorgam valitsi sen avauskappaleen "Ei aurinko milloinkaan laske" 2000-luvun kotimaiset pop-helmet -listalleen sijalle 30.
Albumin kansitaiteesta vastasivat Herra Ylppö ja Jussi Lehtisalo.
Varkaiden kaupunki
Varkaiden kaupunki () on yhdysvaltalaisen kirjailija-käsikirjoittaja David Benioffin kirjoittama historiallinen romaani. Se sijoittuu toisen maailmansodan aikaiseen Leningradiin, missä kaksi nuorta miestä saavat tehtäväkseen hankkia NKVD-upseerille rasiallisen kananmunia saksalaisten piirittäessä kaupunkia.
17-vuotias Lev Beniov jää sotilaspoliisien vangiksi Leningradin piirityksen ensimmäisenä talvena. Hän luulee joutuvansa teloitetuksi, mutta saa yhdessä rintamakarkuri Koljan kanssa mahdollisuuden välttyä pikaiselta rangaistukselta. NKVD:n eversti Gretsko antaa kaksikolle tehtäväksi etsiä tusinan kananmunia tyttärensä hääkakkua varten. Tehtävä tuntuu miehitetyssä kaupungissa lähes mahdottomalta, mutta he kuitenkin lupaavat hankkivansa munat käskyn mukaisesti vain viidessä päivässä.
"Varkaiden kaupunki" sai kriitikoilta hyvän vastaanoton. Varsinkin "San Francisco Gaten" Jesse Berrett ja "The New York Timesin" Boris Fishman pitivät kirjasta. "Entertainment Weeklyn" Jennifer Reese antoi sille arvosanaksi A- ja kirjoitti: ”Kuuntelemalla tarkasti – ja keksimällä loput – Benioff on saanut aikaan hauskan, surullisen ja kiehtovan romaanin.”
Romaanilla oli myös suuri vaikutus post-apokalyptiseen videopeliin "The Last of Us" (2013). Pelin ohjannut Bruce Straley sanoi: ”On hienoa inspiroitua [...] oikeista asioista. "Varkaiden kaupunki" on uskomaton kirja. Kaikkien tulisi lukea se.”
Holma (Dragsfjärd)
Holma on saari ja kylä Kasnäsin länsipuolella Kemiönsaaren kunnassa. Noin 203 hehtaarin kokoisella saarella asuu ympärivuotisesti yhdeksän ihmistä. Yhteysalus m/s Stella kulkee säännöllisesti saarelle.
Holman asutus on keskittynyt saaren eteläosaan Byvikenin rannalle. Saaren rannoilla on muutamia kesäasuntoja, mutta sen sisäosat ovat lähinnä metsää. Keskelle saarta on raivattu peltoaukea ja saaren pohjoisosassa on suoalue Stormossen. Holma on ollut asutettuna kauan. Nykyinen kyläasutus on peräisin ainakin 1570-luvulta. Saaren asukkaiden elikeinoina ovat kalastus ja matkailu.
McLeod Russel
McLeod Russel tai McLeod Russel India Ltd on Intian Kalkutasta kotoisin oleva, teealan keskisuuri yritys. Tämän maailman suurimman teeviljelijän toimintahistoria alkaa vuodesta 1869. Yrityksen osakkeet noterataan sekä Bombayn pörssissä (Mumbai, BSE) että Intian kansallisessa pörssissä (Mumbai, NSE). Yhtiön teestään saama hinta ja osakkeen arvostus vaihtelee voimakkaasti säästä riippuvien suurten tuottajamaiden teesatojen mukaan. Yrityksen nykyinen nimi McLeod Russel India Ltd otettiin käyttöön helmikuussa 2005. Yritys on hankkinut yritysostoin useita uusia teeviljelmiä 2000-luvulla ja näin noussut maailman suurimmaksi teeviljelijäksi.
McLeod Russelin teeviljelmät sijaitsevat Intian Assamin ja Länsi-Bengalin osavaltioissa, Vietnamissa, Ugandassa ja Ruandassa. Vuosittain se tuottaa noin 100 miljoonan kilogrammaa teetä. Tämä on noin kaksi prosenttia maailman vuotuisesta teetuotannosta. Pääosa yhtiön tuotannosta on on CTC-menetelmällä tehtyä rikottua mustaa teetä, mutta osa Intian Assamin ja Vietnamin viljelmien mustasta ja Vietnamin vihreästä teestä valmistetaan ortodoksisella tuotantotavalla. McLeod Russelilla on useita vastuulliseen tuotantoon liittyviä sertifiointeja, esimerkiksi Reilun kaupan (FLO) ja Rainforest Alliancen hyväksyntä.
Teeviljelyn ohella yritys valmistaa asiakkailleen teesekoituksia Intian ja Dubain teesekottamoissaan. Yrityksellä on toimistot Intian ohella Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Dubaissa ja Kenian Mombasassa.
Yhtiö on osallistunut Pohjois-Intiassa myös öljyjatropan viljelyyn biodieselin raaka-aineeksi.
HMS Gunhild
HMS Gunhild oli Ruotsin laivaston vuonna 1862 vesillelaskettu 2. luokan tykkivene.
Alus laskettiin vesille 27. lokakuuta 1862 Bergsundin telakalta ja se otettiin palveluksen kesäkuussa 1863. Teräsrunkoinen alus oli varustettu kahdella mastolla, joihin oli mahdollista nostaa 279 neliömetrin purjeet.
Vuosina 1866-1867 aluksen pääaseet korvattiin yhdellä 96 millimetrin tykillä ja lisäksi mastot poistettiin. Muutostöiden jälkeen alus luokiteltiin tykkiskuunertiksi ja sen miehistön tarve laski 31:een. Alus muutettiin vuonna 1898 käsimiina-alukseksi ja siitä tuli siten Ruotsin merivoimien ensimmäinen miinanraivaaja. Ensimmäisessä maailmansodassa alus miinanraivauksen lisäksi valvoi Ruotsin merialueen koskemattomuutta. Alus osui miinaan raivatessaan Skagenin edustalla olleita miinoja 24. syyskuuta 1918, jolloin aluksen upotessa seitsemäntoista miehistönjäsentä sai surmansa.
De Grasse
De Grasse voi merkitä seuraavia asioita:
HMS Hogland
HMS Hogland oli Ruotsin laivaston vuonna 1856 vesillelaskettu 2. luokan tykkivene.
Alus tilattiin Motalan telakalta ja se laskettiin vesille vuonna 1856. Alus otettiin palveluksen vielä samana vuonna 27. lokakuuta. Puusta ja teräksestä valmistettu alus oli varustettu kahdella mastolla, joihin oli mahdollista nostaa 279 neliömetrin purjeet.
Vuosina 1866-1867 aluksen pääaseet korvattiin yhdellä 96 millimetrin tykillä ja lisäksi mastot poistettiin. Muutostöiden jälkeen alus luokiteltiin tykkiskuunertiksi ja sen miehistön tarve laski 31:een. Alus poistettiin palveluksesta 19. maaliskuuta 1886, minkä jälkeen sitä käytettiin vartio- ja kuljetusaluksena.
Surfin’ Bird
Surfin' Bird on yhdysvaltalaisen rockyhtyeen The Trashmenin esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1964.
Retkikunta 43
Retkikunta 43 () oli Kansainvälisen avaruusaseman 43. miehistö. Se aloitti 11. maaliskuuta 2015, kun Retkikunta 42 poistui asemalta Sojuz TMA-14M:lla ja jäljelle jäänyt osa siirtyi Retkikunnaksi 43. Retkikunta päättyi 11. kesäkuuta 2015, kun osa miehistöstä poistui Sojuz TMA-15M:llä ja asemalle jääneet siirtyivät Retkikunta 44:ään.
Mikhail Korniyenko ja Scott Kelly viettävät asemalla tavallista pidemmän ajan, 12 kuukautta, lennolla nimeltä ISS year long mission. Tarkoituksena on tutkia pitkäkestoisen lennon vaikutuksia.
What About Me
What About Me on Quicksilver Messenger Servicen albumi, joka julkaistiin vuonna 1970 levymerkillä Capitol Records. Levy nauhoitettiin yhdessä "Just for Love" -albumin kanssa.
Kaikki kappaleet säv. Jesse Oris Farrow jollei toisin mainita.
Puulaki
Puulaki on makeinen, jota tuotetaan lähinnä Isfahanissa, Iranissa. Se on muodoltaan hyvin ohut levy ja läpimitaltaan kolikon luokkaa. Makeinen valmistetaan sokerista, vedestä ja valkoisesta viinietikasta sekä luontaisesta sahramiaromista, kuivatusta limetistä tai kaakaojauheesta. Se sulaa suussa pehmeän toffeen tavoin.
Sonic Temple
Sonic Temple on The Cultin levy, joka julkaistiin vuonna 1989.
Kaikki kappaleet Ian Astbury ja Billy Duffy..
Rimpilammi (Hämeenlinna)
Rimpilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen reittiin se kuuluu.
Rimpilampi on pieni suolampi, joka on 120 metriä pitkä ja 50 leveä. Se sijaitsee aivan Myllyharjusta itään jakuvan harjujakson pohjoispuolella harjun juurella. Lammen läpi virtaa Iso Tähilammista Suojärveen kulkeva osin luonnonuomaansa seuraava suo-oja. Lampi on todennäköisesti jäänne harjujen välissä olleesta lammesta, joka on kasvamassa umpeen. Samanlainen historia on otaksuttavissa toisellekin 200 metrin päässä olevalle pienemmälle lammelle.
Iso Tähilammi
Iso Tähilammi eli Iso Tähilampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen reittiin se kuuluu.
Järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 650 metriä. Siihen laskee kuusi suo- tai metsäojaa, jotka tuovat Pikkulamminsuon ja Vaarinsuon vettä. Yksi ojista on Pikku Tähilammin laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 2,4 metriä pitkä laskuoja Suojärveen. Laskuoja virtaa matkallaan Rimpilammin läpi.
Järven rantaviiva on 2,4 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa ja osin myös suomaastoa. Rannoille on rakennettu toistakymmentä loma-asuntoa, joille johtaa tiet Teurolta ja Nummenkylältä. Hämeenlinnan ja Hattulan välinen raja ylittää järven niin, että suurin osa siitä kuuluu Hattulaan.
Järven rantamäen takana on vielä kolme pientä suolampea, joista kahden nimet ovat Kissalammi ja Koiralammi. Kissalammen halkaisija on 70 metriä, Koiralammen 60 metriä ja kolmannen 50 metriä. Näillä ei ole tulo- tai laskuojia ja ne ovat kokonaan suon ympäröimiä.
Pikku Tähilammi
Pikku Tähilammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen reittiin se kuuluu.
Järven pinta-ala on 9,5 hehtaaria ja sen pituus on 700 metriä ja leveys 200 metriä. Siihen laskee toistakymmentä suo-ojaa Pikkulamminsuolta. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 750 metriä pitkä luonnollinen laskuoja Iso Tähilammiin.
Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin suomaastoa. Rannoille on rakennettu loma-asuntoja, joille johtaa tiet Teurolta ja Nummenkylältä. Hattulan ja Hämeenlinnan välinen raja kulkee 150 metrin etäisyydellä.
Luettelo YK:n pakkausnumeroista 2001–2100
Alla on esitetty YK:n asettamat kemikaalien sekä teollisten valmisteiden pakkaus- ja kuljetusmerkinnät aineille, joiden YK-numerot ovat 2001–2100.
Hän mennyt on (kappale)
Hän mennyt on on Veikko Salmen sanoittama suomenkielinen käännöskappale Jeane Mansonin laulamasta kappaleesta "Avant de nous dire adieu". Suomeksi kappaleen ovat levyttäneet Markku Aro sekä Lea Laven.
HMS Ingegerd
HMS Ingegerd oli Ruotsin laivaston vuonna 1862 vesillelaskettu 2. luokan tykkivene.
Alus laskettiin vesille vuonna 1862 Motalan telakalta ja se otettiin palveluksen vielä samana vuonna 10. heinäkuuta. Puusta ja teräksestä valmistettu alus oli varustettu kahdella mastolla, joihin oli mahdollista nostaa 279 neliömetrin purjeet.
Vuosina 1866-1867 aluksen pääaseet korvattiin yhdellä 96 millimetrin tykillä ja lisäksi mastot poistettiin. Muutostöiden jälkeen alus luokiteltiin tykkiskuunertiksi ja sen miehistön tarve laski 31:een. Alus palveli rannikkotykistössä Tukholman alueella. Alus poistettiin palveluksesta 22. maaliskuuta 1888, minkä jälkeen se muutettiin hiiliproomuksi.
HMS Motala
HMS Motala oli Ruotsin laivaston vuonna 1860 vesillelaskettu 2. luokan tykkivene.
Alus laskettiin vesille vuonna 1860 Motalan telakalta ja se otettiin palveluksen vielä samana vuonna 23. heinäkuuta. Puusta ja teräksestä valmistettu alus oli varustettu kahdella mastolla, joihin oli mahdollista nostaa 279 neliömetrin purjeet.
Vuosina 1866-1867 aluksen pääaseet korvattiin yhdellä 96 millimetrin tykillä ja lisäksi mastot poistettiin. Muutostöiden jälkeen alus luokiteltiin tykkiskuunertiksi ja sen miehistön tarve laski 31:een. Alus poistettiin palveluksesta 18. helmikuuta 1888, minkä jälkeen se muutettiin hiiliproomuksi.
HMS Sigrid
HMS Sigrid oli Ruotsin laivaston vuonna 1862 vesillelaskettu 2. luokan tykkivene.
Alus laskettiin vesille joulukuussa 1862 Nyköpingin telakalta ja se otettiin palveluksen 10. heinäkuuta 1863. Puusta ja teräksestä valmistettu alus oli varustettu kahdella mastolla, joihin oli mahdollista nostaa 270 neliömetrin purjeet.
Vuosina 1866-1867 aluksen pääaseet korvattiin yhdellä 96 millimetrin tykillä ja lisäksi mastot poistettiin. Muutostöiden jälkeen alus luokiteltiin tykkiskuunertiksi ja sen miehistön tarve laski 31:een. Alus kuului Tukholman alueen rannikkotykistöön. Se poistettiin palveluksesta 15. marraskuuta 1901.
Abandon Ship
Abandon Ship australialaisen electro house duo Knife Partyn debyyttialbumi. Se julkaistiin 24. marraskuuta 2014 levymerkeillä Earstorm Records ja Big Beat Records. Albumilta on julkaistu singlet "Resistance", "Begin Again" ja "Boss Mode".
Apoteema
Säännöllisen monikulmion apoteema on jana monikulmion keskipisteestä jonkun sivun keskipisteeseen. Yhtäpitävästi se on jana monikulmion keskipisteestä monikulmion reunalla, joka on kohtisuorassa reunaa vasten. Sana apoteema viittaa myös toisinaan tämän janan pituuteen. Vain säännöllisillä monikulmioilla on apoteema. Kaikki annetun säännöllisen monikulmion apoteemat ovat yhtä pitkiä.
Abu Dhabin Grand Prix 2015
Abu Dhabin Grand Prix 2015 oli Formula 1 -kauden 2015 19. ja samalla viimeinen osakilpailu. Kilpailu ajettiin 29. marraskuuta Yas Marinan moottoriradalla Abu Dhabissa.
Paalupaikalle ajoi Mercedeksen Nico Rosberg, joka saavutti ensimmäistä kertaa urallaan kuusi paalupaikkaa peräkkäin. Toiseen ruutuun ajoi Mercedes-kuljettaja Lewis Hamilton. Kolmanneksi sijoittui Kimi Räikkönen, neljänneksi Sergio Pérez, viidenneksi Daniel Ricciardo ja kuudenneksi Valtteri Bottas. Ferrarin Sebastian Vettel putosi aika-ajon ensimmäisellä osiolla pois, jääden ruutuun 16, koska Ferrari oletti Vettelin ajan riittävän seuraavaan aika-ajo-osioon. Vettel kuitenkin nousi yhden lähtöruudun Romain Grosjeanin saaman lähtöruuturangaistuksen myötä.
Manorin Roberto Merhi starttasi kilpailuun varikkosuoralta. Ensimmäisessä mutkassa Fernando Alonso törmäsi Pastor Maldonadoon, jonka seurauksena Maldonadon kilpailu jäi kesken heti avausmutkaan takaripustusten hajottua. Alonso sai kolaroinnista varikon läpiajorangaistuksen. Kärkinelikko pysyi lähdössä samana, mutta Valtteri Bottas tippui ensimmäisellä kierroksella kymmenenneksi.
Ensimmäisten varikkopysähdysten aikana Valtteri Bottas lähti varikkoruudustaan törmäten Jenson Buttoniin varikkosuoralla. Bottas hajotti etusiipensä ja sai kolarista viiden sekunnin rangaistuksen. Max Verstappen lukkojarrutti pilaten renkaansa. Myöhemmässä vaiheessa kilpailua Verstappen taisteli Jenson Buttonin kanssa ohittaen brittikuskin radan ulkopuolelta ja saaden rangaistuksen. Verstappen sai vielä kilpailun jälkeen rangaistuspisteitä sinisten lippujen noudattamatta jättämisestä.
Abu Dhabin GP:n voittoon ajoi Nico Rosberg ennen tallikaveriaan Lewis Hamiltonia. Kolmanneksi ajoi Kimi Räikkönen, jolle palkintosijoitus oli kauden kolmas. Neljänneksi nousi Sebastian Vettel. Viides oli Force Indian Sergio Pérez, kuudes Red Bullin Daniel Ricciardo, seitsemäs Nico Hülkenberg, kahdeksas Felipe Massa, yhdeksäs Romain Grosjean ja kymmenes Daniil Kvjat. Valtteri Bottas oli maalissa 13:s.
HMS Svensksund (1856)
HMS Svensksund oli Ruotsin laivaston vuonna 1856 vesillelaskettu 2. luokan tykkivene.
Alus tilattiin Motalan telakalta. Alus laskettiin vesille vuonna 1856 ja se otettiin palveluksen vielä samana vuonna 3. marraskuuta. Puusta ja teräksestä valmistettu alus oli varustettu kahdella mastolla, joihin oli mahdollista nostaa 270 neliömetrin purjeet.
Vuosina 1866-1867 aluksen pääaseet korvattiin yhdellä 96 millimetrin tykillä ja lisäksi mastot poistettiin. Muutostöiden jälkeen alus luokiteltiin tykkiskuunertiksi ja sen miehistön tarve laski 31:een. Alus poistettiin palveluksesta 26. elokuuta 1884, jonka jälkeen se muutettiin majoitusalukseksi.
Haukilammi (Tammelan Teuro)
Haukilammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen.
Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja sen pituus on 270 metriä ja leveys 140 metriä. Järvellä on suora, 150 metriä pitkä ja 30 metriä leveä lahti. Järveen laskee kolme metsäojaa, joista yksi on Koskuslammin laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 3,3 kilometriä pitkä laskuoja, joka yhtyy ensin 2,0 kilometrin jälkeen Hietastenojaan ja sitten 1,3 kilometrin jälkeen Teuronjokeen.
Järven rantaviiva on 690 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin avosoista ja metsäistä suomaastoa. Järvi on asumaton ja sitä kiertää läheltä metsäautotie, joka yhtyy seututieheen 283.
Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimi on kirjoitettu "Iso Koskisjärvi". Järven rantaviivan viereen on piirretty ruohottumista ilmaisemia karttamerkkejä. Järven rannat olivat tuolloin asumattomia. Kulmalan talo sijaitsi tuolloin 400 metrin päässä.
Koskuslammi
Koskuslammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen.
Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja sen pituus on 270 metriä ja leveys 100 metriä. Siihen laskee neljä metsäojaa, joista yksi tuo Koskuslamminsuon vettä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 100 metriä pitkä laskuoja Haukilammiin. Haukilammista saa alkuunsa 3,3 kilometriä pitkä laskuoja, joka yhtyy ensin 2,0 kilometrin jälkeen Hietastenojaan ja sitten 1,3 kilometrin jälkeen Teuronjokeen.
Järven rantaviiva on 600 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven itäsannat rannat ovat hieman soistuneita.Järvi on asumaton ja sen vierestä ohittaa läheltä metsäautotie, joka yhtyy seututieheen 283.
Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimi on kirjoitettu "Wähä Koskusjärvi". Järven rantaviivan viereen on piirretty ruohottumista ilmaisemia karttamerkkejä. Järven rannat olivat tuolloin asumattomia. Kulmalan talo sijaitsi tuolloin 300 metrin päässä.
Kylänlammi (Tammela)
Kylänlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kuuslammilla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.
Järven pinta-ala on 4,9 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 200 metriä. Siihen laskee ympäröiviltä suolta ojia sekä Salakkajoki, joka on Keskisen laskujoki. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 980 metriä pitkä laskujoki Kyläsillanjoki, joka laskee suoraksi perattuna Pihosuon läpi Rautijärveen.
Järven rantaviiva on 1,6 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin suomaastoa. Järvessä on kaksi pientä luotomaista saarta. Rannalle on rakennettu kaksi asuntoa ja lähistöllä on kaksi maatilaa, joille johtaa tiet Kuuslammin kylän läpi kulkevasta Teuron tieltä.
Kylänlammi on matalana hyvin ruohottunut ja sen pohjoispää vaikuttaa umpeenkasvavalta.
Vuoden 1884 Senaatin kartastossa Kylänlammi on kirjoittu "Lammilajärvi" ja sen rantaviiva on piirretty erimuotoiseksi kuin se on nykyjärvellä. Samassa kartassa Kyläsillanjoki kulkee mutkitellen suon reunaa seuraten ja laskee sitten Rautijärveen. Vaikuttaa siltä, että järvi on laskettu pian sen jälkeen, kun Rautijärven vedenpintaa on alennettu. Siihen viittaa myös laskuojan perkaaminen aivan suoraksi. Järven rannoilla on vain yksi tila. Rautijärvi on laskettu vuoden 1862 jälkeen, kun siihen oli saatu lupa.
Keskinen (Tammela)
Keskinen on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.
Järven pinta-ala on 16 hehtaaria ja sen pituus on 850 metriä ja leveys 400 metriä. Siihen laskee neljä metsäojaa eri suunnilta, Koverojärven laskuoja kaakosta ja Ylimmäisen laskuoja pohjoisesta. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 220 metriä pitkä Salakkajoki, joka laskee Kylänlammiin.
Järven rantaviiva on 3,4 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa, jossa pienet rantakaistaleet ovat soistuneet. Järvessä on yhdeksän saarta, joista Lammassaari ja sen viereinen saari ovat suuria. Lammassaressa on loma-asunto. Järven rannoille on rakennettu toistakymmentä loma-asuntoa ja yksi maatila, joille johtaa tiet Kuuslammin kylän läpi kulkevasta Teuron tieltä.
Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimi on kirjoitettu "Koskijärvi". Järven rantaviivan viereen on piirretty ruohottumista ilmaisemia karttamerkkejä. Järven rannat olivat tuolloin asumattomia.
Koverojärvi (Tammela)
Koverojärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.
Järven pinta-ala on 5,0 hehtaaria ja sen pituus on 750 metriä ja leveys 150 metriä. Siihen laskee kaksi metsäojaa, joista toinen tuo Kaakkolammin ja Kaukasenviidanlammin vesiä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 90 metriä pitkä laskuoja Keskiseen.
Järven rantaviiva on 2,0 kilometriä pitkä ja se luikertelee pitkänomaisena järvenä. Sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa, jonka länsipäässä ranta on soistunutta. Rannoille on rakennettu kuusi loma-asuntoa, joille johtaa tiet Kuuslammin kylän läpi kulkevasta Teuron tieltä.
Vuoden 1884 Senaatin kartastossa Silmälän talo oli piirretty Koverojärven ja Alasen väliin ja järvien väliltä sekä ympäriltä oli maata raivattu pelloiksi.
Kaakkolammi (Tammelan Teuro)
Kaakkolammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.
Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja sen pituus on 330 metriä ja leveys 130 metriä. Siihen laskee ympäröivältä pieneltä suolta kaikki suo-ojat. Yksi suo-ojista tuo myös läheisen lampareen sekä kauempana olevan Kaukasenviidanlammin vedet. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 850 metriä pitkä laskuoja Koverojärveen.
Järven rantaviiva on 810 metriä pitkä ja järvi sijaitsee suon keskellä. Suon reunat moreenipohjaista metsämaastoa. Lähellä ei ole rakennuksia ja Kuuslammin kylän läpi kulkeva, Teurolta Ojajärvelle vievä tie, kulkee 100 metrin etäisyydellä idässä.
Kaukasenviidanlammi
Kaukasenviidanlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.
Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 60 metriä. Siihen laskee ympäröiviltä soilta viisi suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 500 metriä pitkä laskuoja Kaakkolammiin, joka virtaa matkallaan pienen lampareen läpi. Järven rantaviiva on 540 metriä pitkä ja se sijaitsee ojitetun suon keskellä. Järvi on rakentamaton, mutta sinne kulkee metsäautotie seututieltä 283 ja Kuuslammin kylän kautta kulkevalta Teuron ja Ojajärven yhdistävältä tieltä.
Noin 900 metriä luoteeseen sijaitsee vielä kaksi pienetä lamparetta, jotka laskevat kaivettuja ojia pitkin Kaukasenviidanlammiin.
Vuoden 1884 Senaatin kartastossa lammen nimi on kirjotettu "Wähä Kakolampi" sen mukaan, että viereinen Kaakkolammi oli kartassa kirjoitettu "Kakolampi". Voidaan ajatella, että paikalliset äänsivät lammen nimen "Vähäkaakkolammi". Lammesta ei tuolloin laskenut Kaakkolammiin mitään ojaa.
Ylimmäinen (Tammela)
Ylimmäinen on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.
Järven pinta-ala on 8,6 hehtaaria ja sen pituus on 800 metriä ja leveys 200 metriä. Siihen laskee kolme metsäojaa. Niistä yksi on Pikku-Ylimmäisen laskuoja. Toinen on Pörrösaarenjoki, joka tuo yläjuoksulta muun muassa Kanalammin ja Kanajärven vedet. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 350 metriä pitkä laskuoja Keskiseen.
Järven rantaviiva on 1,9 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven pohjoisrannat ovat hieman soistuneita. Rannoille on rakennettu 16 loma-asuntoa, joille johtaa tiet Kuuslammin kylältä tai Teurolta.
Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvin nimi on kirjoitettu "Tammelanlampi". Sen rannoille on piirretty ruohottumista ilmaisevat karttamerkit. Järvi oli tuolloin asumaton ja lähin Kulmalan talo sijaitsi 600 metrin etäisyydellä.
Tuomistonlammi
Tuomistonlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Lampi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.
Pyöreän suolammen halkaisija on 40 metriä. Siihen laskee kolme suo-ojaa, joista yksi tuo vettä Pikku Kaukasenviidanlammilta, ja neljäs on 100 metriä pitkä laskuoja Pörrösaarenjokeen, joka laskee Ylimmäiseen. Lampi on suon ympäröimää eikä sen rannoille ole rakennettu asuntoja. Sen lähelle johtaa metsäautotie, joka johtaa seututielle 283.
Pikku Kaukasenviidanlammi
Pikku Kaukasenviidanlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Lampi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.
Lampi on 120 metriä pitkä ja 50 metriä leveä suolampi. Siihen laskee kolme metsäojaa ja neljä on sen laskuoja Tuomistonlammiin. Lammen ympäristö on metsäistä suomaata ja sen rannat ovat rakentamattomia. Lähin metsäautotie ohittaa lammen 250 metrin päässä.
Universum
Universum on neljän helsinkiläisen vapaan ammattiteatterin yhteinen yhdistys ja tila. Universumiin kuuluu Aurinkoteatteri, Teater Mars, Sirius Teatern ja Teatteri Venus. Universumin tilat sijaitsevat Betania-talossa. Tiloissa esitetään vuosittain noin 2–6 omaa ensi-iltaa sekä muita vierailuesityksiä.
Universum on perustettu vuonna 1998. Universum perustettiin neljän samanhenkisen teatteriryhmän tarpeesta luoda yhteisö, jossa henkilökunta sekä resurssit jaetaan. Universumin neljä teatteriryhmää eivät kuulu teatterilain piiriin ja saivat näin aluksi turvattua talouttaan. Universumin perustajina olivat teattereiden johtoryhmät, muun muassa Tuuja Jänicke, Pentti Halonen, Leea Klemola, Annamari Karjalainen, Joakim Groth, Max Bremer, Paul Holländer, Niklas Groundstroem, Frank Skog ja Juha Mustanoja.
Aurinkoteatteri on vuonna 1989 perustettu helsinkiläinen ammattilaisryhmä, jonka tekee poliittisesti epäkorrektia teatteria joka käsittelee vaikeita aiheita. Teatteri on pitänyt taiteellisesta riippumattomuudestaan järkähtämättömästi kiinni.
Teater Mars on perustettu vuonna 1985. Produktiot luodaan erilaisten työskentelymenetelmien kautta (suzuki, Michael Tjechov, klowneria, prosessityöskentely a la Mike Leigh) Teater Marsin ensimmäiset teokset olivat uudelleen tulkittuja klassikoita ja 2000-luvusta eteenpäin fokus on ollut uusissa, vastakirjoitetuissa näytelmissä tai prosessityöskentelyllä luoduissa teoksissa. Perustajajäsenistä jäljellä on enää Joakim Groth. Vakiintuneita näyttelijöitä ovat muun muassa Max Bremer, Åsa Nybo, Nina Hukkinen, Niklas Häggblom ja Oskar Silén.
Sirius Teatern on vapaa, ammattilaisteatteriryhmä, jonka toimipaikkana on ollut Helsinki vuodesta 1992 lähtien. Sirius tekee kokeilevia, vaihtoehtoisia esityksiä joita harvoin tai ei koskaan olla esitetty Suomessa. Siriuksen perustajajäseniä ovat Niklas Groundstroem, Paul Holländer, Peter Lüttge, Paul Olin ja Frank Skog.
Teatteri Venus on helsinkiläinen teatterikollektiivi, joka tutkii töissään esiintyjyyttä, esittämistä ja esityksen ehtoja sekä erilaisia yleisösuhteita.
Vakiotila
Vakiotila eli stationääritila tarkoittaa kemiassa tilaa, jossa tietyn ajan jälkeen systeemiin saapuvien ja sieltä poistuvien massa- ja energiavoiden erotus on nolla ja tällöin tilassa ei tapahdu muutoksia. Useimmiten tämä vaatii virtausta systeemin läpi siten, että systeemiin saapuvat massa- ja energiavuot ovat yhtä suuret poistuvien kanssa. Vakiotila voidaan saavuttaa esimerkiksi virtausreaktoreissa ja biologisissa systeemeissä.
Useampivaiheisissa kemiallisissa reaktioissa reaktiivisten välituotteiden voidaan olettaa olevan vakiotilassa ja niiden konsentraation olevan tietyn initiaatioajan jälkeen lähes muuttumaton verrattuina lähtöaineiden ja tuotteiden konsentraatioihin. Koska reaktiivisten välituotteiden konsentraation voidaan katsoa olevan muuttumaton, niiden muodostumis- ja häviämisnopeudet ovat yhtä suuret.
Oletetaan reaktio, jossa aine A reagoi muodostaen ainetta B reaktiivisen välitilan I kautta. Tällöin reaktionopeudet eri kemiallisille lajikkeille, kun kaikki reaktiot ovat 1. kertaluvun reaktioita ja nopeusvakio reaktiolle A → I on k ja nopeusvakio reaktiolle I → B on k, ovat seuraavat:
Vakiotilassa reaktiivisen välituotteen I konsentraation muutosnopeus on 0.
HMS Svensksund (1891)
HMS Svensksund oli Ruotsin laivaston 2. luokan tykkivene.
Alus tilattiin Malmöstä Kockums Mekaniska Verkstadilta. Alus laskettiin vesille 30. syyskuuta 1891 ja se otettiin palveluksen vielä samana vuonna 21. marraskuuta.
Alus osallistui 1897 S. A. Andréen kuumailmapallolla tehdylle napamatkalle ja ruotsalais-venäläiseen tutkimusmatkaan. Ruotsin miehittäessä Ahvenanmaan 1918 alus oli mukana kuljettamassa joukkoja. Alus poistettiin palveluksesta 1942 ja se luovutettiin sodan jälkeen merenkulkulaitokselle, joka poisti sen käytöstä 1957. Hylky myytiin viisi vuotta myöhemmin romutettavaksi.
Ann Sophie
Ann Sophie Dürmeyer (s. 1. syyskuuta 1990 Lontoo), tunnetaan paremmin nimellä Ann Sophie, on saksalainen laulaja, joka edusti Saksaa vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa Itävallan Wienissä kappaleella ”Black Smoke”. Kisojen finaalissa hän jäi pisteittä Itävallan Makemakesin kanssa. Hän sijoittui toiseksi Saksan euroviisukarsinnassa eli "Unser Song für Österreich" -ohjelmassa, mutta hänet valittiin edustajaksi voittaja Andreas Kümmertin luovuttua paikastaan.
Dionysios Areopagitan katedraali
Dionysios Areopagitan katedraali () on Ateenan katolinen katedraali ja Ateenan katolisen hiippakunnan arkkipiispan kotikirkko. Se sijaitsee Panepistimíou-kadulla kaupungin keskustassa. Kirkko on omistettu Dionysios Areopagitalle, joka oli Apostolien tekojen mukaan ensimmäisiä apostoli Paavalin kristityksi käännyttämiä ateenalaisia ja perimätiedon mukaan kaupungin ensimmäinen piispa.
Tyylillisesti kirkko edustaa uusrenessanssia. Sen on suunnitellut saksalainen arkkitehti Leo von Klenze. Kirkko on rakennettu vuosina 1853–1865 ja sitä laajennettiin vuosina 1875–1891. Kirkko on muodoltaan kolmilaivainen basilika. Sen pituus on 38 metriä, korkeus 15 metriä ja leveys 24 metriä. Kirkko on koristeltu freskoilla ja lasimaalauksilla.
Kirkon lähellä sijaitsevat muun muassa Ateenan rahamuseo sekä Hansenin veljesten trilogia Ateenan Akatemia, Ateenan yliopiston päärakennus ja Kreikan kansalliskirjasto.
Kaikkien pyhien kirkko (Ateena)
Kaikkien pyhien kirkko () on bysanttilaisaikainen kirkko Ampelókipoin kaupunginosassa Ateenassa Kreikassa. Pieni kirkko sijaitsee nykyaikaisten asuintalojen ympäröimänä lähellä Apóstolos Nikolaḯdiksen stadionia ja Ampelókipoin metroasemaa.
Arkkitehtuurinsa perusteella kirkko vaikuttaa rakennetun 1000-luvulla. Se on ilmeisesti ollut alun perin jonkun luostarin pääkirkko ("katholikon"). Kirkko on kunnostettu vuonna 1956. Kirkko on muodoltaan ristinmuotoinen ja siinä on kahdeksankulmainen kupoli. Kirkon rakentamiseen on käytetty antiikin aikaisten rakennusten osia, joissa on jäljellä muun muassa piirtokirjoituksia.
Panagía Evangelístrian kirkko
Panagía Evangelístrian kirkko eli "Tínoksen Hyvien uutisten Neitsyt Marian kirkko" () on kirkko Tínoksen kaupungissa, Tínoksen saarella Kreikassa. Se on Kreikan tärkein Neitsyt Marialle omistettu kirkko ja maan merkittävimpiä pyhiinvaelluskohteita. Kirkon maine perustuu sen kuuluisaan ihmeitätekevään Neitsyt Marian ikoniin, joka löydettiin vuonna 1823.
Perimätiedon mukaan kirkko rakennettiin paikallisen nunnan, myöhemmän Pyhän Pelagian, tekemän löydöksen seurauksena. Hänen kerrotaan nähneen toistuvasti unta, jossa Neitsyt Maria kehotti häntä löytämään itselleen kodin ja näytti tietyn paikan. Kun nunna kaivoi maata kyseisessä paikassa 30. tammikuuta 1823, hän löysi ikonin, joka esitti rukoilevaa Neitsyt Mariaa. Löytöajankohtana vuonna 1823 Kreikan vapaussota oli juuri käynnissä ja ikonin löytymistä pidettiin hyvänä merkkinä. Monet Kreikan armeijan johtajat kävivät rukoilemassa ikonin luona.
Ikonia pidetään ihmeitätekevänä ja sen nimiin on vuosisatojen aikana laitettu useita ihmeitä. Ikoni on ajoitettu bysanttilaiselle ajalle 600-luvulle. Kirkkoa alettiin rakentaa heti löydön jälkeen vuonna 1823 ja se valmistui vuonna 1825. Ikoni on nykyisin esillä kirkossa. Kirkon Neitsyt Maria, joka tunnetaan nimillä "Panagía Evangelístria" (”Hyvien uutisten Neitsyt Maria”) ja "Megalóchari" (”Suuren armon [Neitsyt Maria]”), on paitsi Tínoksen saaren suojeluspyhä myös koko Kreikan suojelija.
Kirkko sijaitsee rinteessä Tínoksen kaupungin pohjoisosassa. Se on varsinaisesti osa suurempaa luostarikokonaisuutta, joka rakennettiin varhaisemman bysanttilaisaikaisen Pyhän Johanneksen kirkon paikalle. Se puolestaan oli rakennettu antiikin aikaisen Dionysoksen temppelin paikalle. Kirkko on tehty Tínoksen paikallisesta valkoisesta marmorista.
Ylös kirkolle johtaa kaksi pääkatua. Joillakin pyhiinvaeltajilla on tapana nöyryydenosoituksena kontata koko matka ylös kirkolle; kadussa on tätä varten oma merkitty ”kaista”, jolle on levitetty punainen matto.
Kirkko juhlii vuosittain ikonin löytymispäivänä 30. tammikuuta, Marian ilmestyspäivänä 25. maaliskuuta sekä Marian kuolonuneen nukkumisen päivänä 15. elokuuta.
Panagía Parigorítissan kirkko
Panagía Parigorítissan kirkko () on bysanttilaisaikainen ortodoksinen kirkko Ártassa Kreikassa.
Kirkko on rakennettu noin vuonna 1290 Nikeforos I Komnenos Dukaksen käskystä. Se edustaa bysanttilaista arkkitehtuuria ja on omistettu ”Lohdutuksen Neitsyt Marialle”. Ártan arkeologinen museo toimi kirkon tiloissa vuosina 1973–2006 nimellä Ártan arkeologinen kokoelma.
Lahnalammi (Tammelan Teuro)
Lahnalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 130 metriä. Siihen laskee yksi metsäoja, järven pohjoisrannalta saa alkuunsa 400 metriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Pörrösaarenjokeen kuljettuaan ensin metsälampareen läpi.
Järven rantaviiva on 830 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven kaakkoisrannalle on rakennettu toistakymmentä rakennusta, joiden ohi kulkee Teuron ja Torajärven kylän yhdistävä maantie.
Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi laski jo pienen lammen kautta pääuomaan.
Pyhän Andreaan kirkko (Patras)
Pyhän Andreaan kirkko () on ortodoksinen kirkko Patraksen kaupungissa Kreikassa. Se on omistettu Pyhälle Andreaalle, joka ristiinnaulittiin perimätiedon mukaan kaupungissa.
Kirkon rakentaminen alkoi vuonna 1908 ja se valmistui vuonna 1974. Arkkitehtina toimivat Anastásios Metaxás sekä Geórgios Nomikós. Kirkkorakennus edustaa uusbysanttilaista arkkitehtuuria, ja se on Kreikan suurin ja yksi koko Balkanin alueen suurimmista kirkoista. Kirkossa on suuri kupoli ja sen suurin korkeus on 46 metriä. Kirkko on sisäpuolelta koristeltu rikkaasti. Siinä on tilaa noin 5 000 ihmiselle. Suuresta koostaan huolimatta kirkko ei kuitenkaan ole Patraksen hiippakunnan katedraali; piispanistuimena toimii kaupungin Neitsyt Marian ilmestyksen kirkko ("Evangelismós tis Theotókou" eli "Evangelístria").
Kirkko on merkittävä pyhiinvaelluskohde. Siellä säilytetään apostoli Andreaan pyhäinjäännöksiä, joihin lukeutuu osa kallosta ja sormesta sekä siitä rististä, johon Andreaan uskotaan tulleen ristiinnaulituksi. Kallo siirrettiin Patrakseen Rooman Pietarinkirkosta 24. syyskuuta 1964. Pyhäinjäännösten siirtäminen oli tuolloin suuri kansanjuhla. Ristin osat vietiin Patraksesta ristiretkiaikana ja palautettiin kaupunkiin Marseillesta 19. tammikuuta 1980.
Kirkon lähellä on vanhempi Pyhän Andreaan kirkko, joka on rakennettu perimätiedon mukaiselle ristiinnaulitsemispaikalle. Kirkko on rakennettu vuonna 1835. Kirkon alla on alun perin Demeterille omistettu lähde, jota pidetään nykyisin Andreaan lähteenä ja sen vettä apostolin pyhittämänä.
Kanalammi
Kanalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.
Järven pinta-ala on 14 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 350 metriä. Se sijaitsee tiheään ojitetun Verikkäänsuon ja sen vierussuon laidalla. Järveen laskee tämän vuoksi yksitoista suo-ojaa. Yksi niistä laskee luoteesta päin Verikkään ja Kortelammin vedet. Toinen, nimeltään Kivitokeenoja, laskee idän suunnasta suuren Kanajärven vedet. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 5 kilometriä pitkä Pörrösaarenjoki, joka laskee Ylimmäiseen.
Järven rantaviiva on 2,0 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin soista metsämaata ja itärannalla moreenipohjaista metsämaastoa. Keskellä järveä on metsäsaari, jonka halkaisija on 50 metriä. Toinen saari on pieni luoto Pörrösaarenjoen luusualla. Siellä sijaitsevat kolme loma-asuntoa, joille johtaa tiet Ojajärven kylältä.
Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven rantoihin oli piirretty ruohottumista merkitsevät karttamerkit. Järven suurehko saari oli tuolloin samankokoinen kuin nykyään. Sekä tulevat että laskeva joki kiemurteli voimakkaammin kuin nykyään. Sen perusteella on selvää, että joki on joskus perattu ja oiottu.
Alahärmän hyppyrimäet
Alahärmän hyppyrimäet on viiden hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka Kauhavan Alahärmässä.
Karoonmäki avattiin vuonna 2009. Kesällä 2014 mäkeä remontoitiin ja K-piste siirtyi 28 metristä 30 metriin. Mäessä ei ole muovitusta.
Mäkiennätyksen 29,0 metriä on hypännyt Lauri Ala-Talkkari.
Naisten mäkiennätyksen 25,0 metriä on hypännyt Emilia Sorvisto.
Hyppyrimäki avattiin vuonna 2008. Mäen K-piste sijaitsee 18 metrissä js HS-piste 20 metrissä. Mäessä ei ole muovitusta.
Mäkiennätyksen 18,5 metriä on hypännyt Paavo Romppainen.
Naisten mäkiennätyksen 16,5 metriä on hypännyt Emilia Sorvisto.
Hyppyrimäki avattiin vuonna 2008. Kesällä 2014 mäkeä remontoitiin ja K-piste siirtyi 10 metristä 12 metriin, HS-piste sijaitsee 13 metrissä. Mäessä ei ole muovitusta.
Mäkiennätyksen 11,5 metriä ovat hypänneet Arttu Heikkilä ja Mikko Kärkkäinen.
Naisten mäkiennätyksen 9,5 metriä on hypännyt Emilia Sorvisto.
Hyppyrimäki avattiin vuonna 2008. Mäen K-piste sijaitsee 5 metrissä, HS-piste sijaitsee 6 metrissä. Mäessä ei ole muovitusta.
Mäkiennätyksen 5,5 metriä ovat hypänneet Matias Vistinmäki kaksi kertaa 9.2.2008 Liito-orava Cupissa ja Rasmus Koivisto 16.2.2014 Liito-orava Cupissa. Naisten mäkiennätyksen 6,0 metriä on hypännyt Elsa Thors 25.1.2015 PowerPark Lady Cupissa.
Pyhän Gregorios Palamaksen katedraali
Pyhän Gregorios Palamaksen katedraali () on ortodoksinen kirkko Thessalonikin kaupungissa Kreikassa. Se on Thessalonikin hiippakunnan katedraali eli piispanistuin. Katedraali on omistettu Gregorios Palamakselle, joka oli kaupungin arkkipiispa 1300-luvulla ja joka on yksi ortodoksisen kirkon merkittävimpiä pyhiä.
Kirkko sijaitsee Thessalonikin keskustassa aivan Leofóros Níkis -rantabulevardin lähellä. Paikalla aiemmin ollut bysanttilaisaikainen kirkko rakennettiin 1200-luvun lopulla. Siitä tuli kaupungin katedraali 1500-luvun lopulla. Kirkko tuhoutui tulipalossa vuonna 1890. Uusi kirkko rakennettiin tämän jälkeen ja se valmistui vuonna 1914. Kirkon suunnitteli Ernst Ziller ja suunnitelmaa muokkasi Xenofón Paionídis. Se edustaa uusbysanttilaista tyyliä, mutta yhdistelee siihen uusklassisia vaikutteita.
Kirkko on pohjakaavaltaan bysanttilainen kahdeksankulmainen kirkko ja sen pääosa on puolestaan ristinmuotoinen. Kirkossa on suuri punainen kupoli ja kulmissa neljä tornia. Kirkko on koristeltu sisältä bysanttilaistyylisillä mosaiikeilla ja maalauksilla. Kirkossa säilytetään Gregorios Palamaksen pyhäinjäännöksiä.
Pyhän Menaksen katedraali
Pyhän Menaksen katedraali () on ortodoksinen kirkko Iraklionissa Kreetalla. Se on Kreetan arkkihiippakunnan katedraali eli piispanistuin ja koko Kreetan kirkon pääpaikka. Katedraali on omistettu Iraklionin suojeluspyhälle, Pyhälle Menakselle ("Ágios Minás").
Kirkko rakennettiin vuosina 1862–1895. Rakennustyöt olivat keskeytyksissä vuosina 1866–1883 olleen turkkilaisia vastaan suuntautuneen kansannousun aikana. Kirkon vihkiminen vuonna 1895 oli suuri kansanjuhla, sillä Kreeta oli edelleen turkkilaisten vallassa, ja kirkkoa pidetään edelleen kansannousun symbolina. Tuomiokirkon vieressä on alkuperäinen, pienempi vuonna 1735 rakennettu Pyhän Menaksen kirkko. Kirkon paikan sanotaan määräytyneen sillä perusteella, että Pyhä Menas oli kerran ilmestynyt siinä eräälle munkille.
Katedraali sijaitsee Iraklionin vanhassakaupungissa. Se on yksi koko Kreikan suurimmista kirkoista ja siinä on tilaa noin 8 000 hengelle. Kirkkorakennus on ristinmuotoinen ja siinä on suuri kupoli ja kaksi korkeaa kellotornia. Kirkon pituus on 58 metriä, leveys 38 metriä ja suurin korkeus 32,7 metriä. Kirkon vasen laiva on omistettu Kreetan kymmenelle marttyyrille ja oikea laiva apostoli Titukselle. Sisältä kirkko on koristeltu bysanttilaistyylisillä seinä- ja kattomaalauksilla.
Kirkon vieressä sijaitsevat myös Kreetan arkkiepiskopaatin rakennus sekä Pyhän Katariinan ("Agía Aikateríni") kirkko.
Siirtolammi
Siirtolammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.
Järvi on 200 metriä pitkä ja hyvin kapea. Siihen laskee kaksi metsäojaa ja siitä laskee 200 metriä pitkä oja Kanajärveen. Lampi on rakentamaton eikä sinne johda tietä. Lähin metsäautotie kulkee 150 metriä sivussa Tammelan ja Hattulan välistä rajaa seuraten. Tie liittyy Tammelan Lautaportan ja Hattulan Rimmilän yhdistävään tiehen.
Pyhän Yrjön kirkko (Ateena)
Pyhän Yrjön kirkko () on ortodoksinen kirkko Ateenassa Lykavittós-kukkulan huipulla. Se on omistettu Pyhälle Yrjölle.
1600-luvulla Ateenassa käyneiden kertomusten perusteella paikalla on ollut kirkko jo vanhastaan. Nykyinen kirkko on rakennettu sen lattiassa olevan kirjoituksen perusteella vuosien 1782–1785 välisenä aikana. Myöhemmin kirkkoa on laajennettu rakentamalla siihen profeetta Elialle ja Pyhälle Konstantinokselle omistetut kappelit.
Koko Lykavittós-kukkula tunnettiin aiemmin kirkon mukaan nimellä "Ágios Geórgios". Kirkon ympäristö on suosittu näköalapaikka, sillä kirkko sijaitsee kukkulan korkeimmalla kohdalla. Kirkko on myös suosittu vihkipaikka.
Vapahtajan kirkastumisen kirkko (Ateena)
Vapahtajan kirkastumisen kirkko (; myös Μικρός Σωτήρας, "Mikrós Sotíras" ja Σωτηράκης, "Sotirákis") on bysanttilaisaikainen ortodoksinen kirkko Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Theorías-kadulla Plákan vanhassa kaupungissa Akropoliin pohjoispuolella lähellä Ateenan yliopiston museota. Kirkko on omistettu Kristuksen kirkastumiselle.
Arkkitehtuurinsa perusteella kirkko on rakennettu todennäköisesti Ateenan keskibysanttilaisella kaudella 1000-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Kirkko on ristinmuotoinen ja siinä on tyypillinen keskibysanttilainen ateenalaistyyppinen kupoli.