hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Iso-Röyhkönen
Iso-Röyhkönen on Pirkanmaalla Oriveden Ristijärvellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 14,7 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvi on kuitenkin tiimalasin muotoinen, jolloin sen keskikohta on järven päitä kapeampi. Järvellä ei ole ei ole missään yli 200 metriä suurempaa leveyttä. Järven kapeikko on vain 100 leveä leveä ja se jakaakin järven kahteen osioon. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata kapean vyöhykkeen matkalta. Kaupemana rannasta metsämaa nousee korkeille mäille, missä on myös kalliota. Järven itäpuolella kohoaa nimetön mäki yli 40 metriä vedenpintaa ylemmäksi. Samoin tekee järven länsipuolella ja järven luoteispuolella kohoavat reunimmaiset rinteet Kuppilanvuoren mäestä. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Ristijärven kylästä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,8 metriä mpy. Järven pohjoispuolelta on siihen johdettu kapean suon kuivatusoja ja etelästä laskee järveen Pieni-Röyhkösen luontainen laskuoja. Järven oma laskuoja laskee Ison Urttimenjärven eteläpäähän.
Vuoden 1958 peruskartassa on järven ympäröivät suota ojittamattomia. Pieni Röyhkösen ja Iso-Röyhkösjärven (silloinen karttanimi) laskuojat ovat luontaisen oloisia. Vuoden 1977 kartassa on järven pohjoispuolen soille kaivettu ojat ja myös laskuoja vaikuttaa nyt peratulta. Vuoden 1986 kartassa on karttaan jälkipainoksena lisätty monia metsäteitä, joita rakennettiin myöhemmin.
Pieni-Röyhkönen
Pieni-Röyhkönen on Pirkanmaalla Orivede Ristijärvellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee ylänköalueen keskellä jyrkkärinteisessä painaumassa Iso-Röyhkösen lounaispuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat suota ja metsämaata. Sen itärantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie. Myös järven länsipuolella kulkee tie, joka vie Iso-Röyhkösen lounaisrantaan.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,8 metriä mpy. Lampeen laskee metsäoja etelän suunnasta ja siihen on johdettu vettä myös Isosuon kuivatusojista. Vaikuttaa myös siltä, että pienen Hanhijärven lammesta tulee tähän ojaan vettä. Röyhkösen laskuoja virtaa luontaisena Iso-Röyhköseen, jonka kautta vesireitti jatkaa Isoon Urttimenjärveen, Ristijärveen, Nautajärveen ja lopuksi Äväntäjärven Pitkäveteen.
Kalliojärvi (Orivesi, Ristijärvi)
Kalliojärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee kahden korkean mäen välissä. Itäpuolinen mäki kohoaa 40 metriä vedenpintaa korkeammalle ja sen lakialue on kalliota. Järven eteläpuolella kohoaa yhtä korkea mäki. Mäkien rinteet viettävät järveen jyrkkinä ja kolmessa kohtaa on myös jyrkänteitä. Järven kaakkoislahti työntyy mäkien väliin. Järven muut rannat ovat alavaa maata. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven lähellä sijaitsee kaksi maatilaa peltoineen ja rantojen lähelle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Ristijärven läpi kulkevalta kylätieltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,7 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän ojaa, joista kaksi on muita ojia pitemmät. Toinen oja tulee aivan Sotkanjärven läheltä ja se on pelto-oja. Toinen on Sorvajärven laskuoja, johon yhtyy Paskolammen ojitetulta suolta tulevat kuivatusvedet. Järven laaksossa on useita lähteitä, joiden vedet on johdettu ojiin . Järven oma laskuoja yhtyy Isolta Urttimenjärveltä tulevaan laskuojaan. Se laskee Ristijärveen. Vesireitti jatkaa sitten Nautajärven, Äväntäjärven ja Lopenselän kautta Koljonselkään.
Vuoden 1958 peruskartassa ei Paskolammensuota oltu vielä ojitettu, mutta seuraavassa vuoden 1977 kartassa se oli. Toinen vapaa-ajan asunto on rakennettu vasta vuoden 1986 kartan julkaisun jälkeen.
Röyhänjärvi
Röyhänjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee korkean ylänköalueen mäkien ympäröimässä painanteessa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat puoliksi peltomaata ja metsämaata. Sen lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja yksi vapaa-ajan asunto. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,3 metriä mpy. Siihen laskee ojat Haarajärvestä ja Sotkanjärvestä. Sen laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee Ristijärveen. Vesireitti jatkaa siitä vielä Nautajärven kautta Äväntäjärveen.
Vuoden 1958 peruskartassa peltomaata sijaitsi järvestä katsoen lähes kaikissa ilmansuunnissa. Osa pelloista on nykyään (ennen vuotta 1977) metsitetty ja järven ravinnekuormitus on siten taittunut.
Haarajärvi (Orivesi)
Haarajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se jää Mullinkukkulan taakse pieneen soistuneeseen painaumaan. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Sen pohjoispuolelle tulee metsäautotie Ristijärven kylästä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,2 metriä mpy. Siihen on johdettu metsäojia, joista pisin tuo kuivatusvesiä 3,5 kilometrin takaa. Siellä sijaitsee myös Kivijärvi, joka laskee lampeen Hatinsuon läpi. Lammen laskuoja on puoli kilometriä pitkä ja se laskee Röyhänjärveen. Vesireitti johtaa lopulta Äväntäjärven Pitkäveteen ja sieltä Koljonselkään.
Vuoden 1958 peruskartassa Hatinsuo oli jo ojitettu ja sen kuivatusvedet oli johdettu Haarajärven kautta etelään. Haarajärven länsirantaan ulottui pieni peltopalsta, joka oli viljelyssä vielä vuoden 1986 kartassa. Nykyään se on metsitetty.
Sotkanjärvi
Sotkanjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 5,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee korkean ylänköalueen mäkien välisessä painaumassa. Järvelle näkyvät Aukeavuoren veteen laskevat loivat rinteet koillisessa ja nimettömän mäen jyrkemmät rinteet lounaassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Luoteispäässä ollut maatila ei ole enää toiminnassa, mutta etelästä laskee järveen yksi pelto-oja. Rannoille ei ole rakennettu yhtään vapaa-ajan asuntoa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,3 metriä mpy. Järveen on johdettu pohjoisesta ojitetun Sotkasuon kuivatusojat. Yläjuoksulla sijaitsee myös pieni Ahvenjärvi. Järven laskuoja lähtee sen itäpäästä ja se laskee 700 metrin päässä Röyhänjärveen. Vesireitti jatkaa eteenpäin Ristijärven ja Nautajärven kautta Äväntäjärveen.
Vuoden 1958 peruskartassa muutama peltopalsta ulottui järven rantaan asti. Osa niistä metsitettiin ennen vuoden 1977 kartan painamista.
Sorvajärvi (Orivesi)
Sorvajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee korkealla ylängöllä mäkien välisessä painanteessa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Sen itärantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie yhdystieltä 14299.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,3 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi suo- ja metsäojaa. Sen suoraksi kaivettu laskuoja lähtee sen lounaispäästä ja se yhtyy Paskolammen suolta tulvaa kuivatusojaan ja laskee sitten 1,5 kilometrin jälkeen Kalliojärveen. Vesireitti jatkaa tämän jälkeen Ristijärven ja Nautajärven kautta Äväntäjärveen.
Vuoden 1986 peruskartassa ei järvellä ollut vielä mökkiä ja silloin vain järven eteläosan suot olivat ojitettuina.
Kivijärvi (Jämsä, Halli)
Kivijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella Halkomäen, Laajakallion, Rasinmäen ja Lamminkankaan välisessä painaumassa. Painauman pohja on soistunutta metsämaata. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja rannat ovat reunoiltaan soistuneet. Lammelle ei tule teitä. Lammen suoalue seuraa painaumaa myös etelään, missä sijaitsee avosoilla kaksi umpeen kasvavaa pientä lampea. Näiden kohtalo umpeenkasvussa on myös Kivijärven tulevaisuutta.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 159,2 metriä mpy. Lammen laskuoja lähtee ensin pohjoiseen ja kääntyy sitten lounaaseen, kunnes se laskee Hatinsuon jälkeen Haarajärveen. Siitä vesireitti jatkaa Röyhänjärven, Ristijärven ja Nautajärven kautta Äväntäjärveen.
Vuoden 1958 peruskartassa ympäristön soita ei vielä oltu ojitettu. Lammen laskuoja virtasi luontaisen aluksi pohjoiseen Rasinsuolle ja se kääntyi sitten länteen ja lounaaseen Mettisiankankaalle. Järven eteläpäässä sijaitsi mökki, jolle tuli Lintulammelta polanne. Launojärven suunnalta tuli lammen pohjoispäähän polku. Vuoden 1979 kartassa erämaajärven tilanne oli muuttunut täysin. Metsään oli rakennettu metsäteitä ja mökki on kadonnut. Suota on ojitettu vähän ja lammen vedenpinnassa on saattanut tapahtua laskua, sillä karttaan on nyt piirretty saari. Sama saari näkyy vuoden 1988 kartassa, mutta ei enää nykyisissä kartoissa.
Pahajärvi (Jämsä, Halli, läntinen)
Pahajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin eteläpuolella sijaitseva pieni järvi.
Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja suomaata. Järven lähelle tulee metsäautotie.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 172,3 metriä mpy. Järveen on johdettu lyhyt oja, mutta sillä ei ole laskuojaa. Sen sijaan sen rantasuolta lähtee kaivettu oja alamäkeen ja sen vedet on ohjattu Kempuralammen kautta Ison Kaukajärven suuntaan.
Töyräsjärvi
Töyräsjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä ja Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee korkealla ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat suomaata. Sen länsirantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne tulee polanne Hallista.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 156,5 metriä mpy. Järvestä laskee oja metsäojiin, jotka yhtyvät Nautajärveen laskevaan metsäpuroon. Vesireitin vedet jatkavat Nautajärvestä Äväntäjärveen.
Vuoden 1958 peruskartassa siihen oli kaivettu laskuoja, jonka vedet oli johdettu metsäojiin.
Rimmijärvi (Orivesi)
Rimmijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Maunuksen kylässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Mauksen kylän taakse jäävällä Maunuksenniemessä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat metsämaata.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,1 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu ojia, mutta sillä on laskuoja, joka laskee Äväntäjärveen Köllinsaaren edustalle.
Vuoden 1958 peruskartassa laskuojan yli kulki polanne, joka oli vuoden 1977 kartassa muuttunut Kalasaaseen asti kulkevaksi tieksi.
Pirttijärvi (Orivesi, Puharila)
Pirttijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Puharilan ja Kuhmoisten Pitkävedenkulman välissä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee alavalla alueella eikä sillä ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen lounaispuolella sijaitsee ojitettu Pirttisuo. Sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie Puharilan ja Pitkänvedenkulman väliseltä kylätieltä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Västilänjoen valuma-alueeseen (35.725) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,7 metriä mpy. Pirttisuon ojat on johdettu laskuojaan, joka laskee luoteessa Löytäneenlahteen. Kartassa on merkitty nuolella toinenkin oja laskuojaksi . Ei ole tietoa siitä, onko kyseinen oja merkittävä laskuoja.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi oli piirretty autioksi, mutta eri muotoiseksi. Kartassa ei näkynyt laskuojaa, mutta lammen muodon takia voi ollakin, että se on kaivettu myöhemmin. Laskuojan myötä olisi lammen muotokin muuttunut vedenpinnan laskettua alemmaksi. Tähän viittaisi myös lammen pohjoisosien raivaaminen pelloiksi, jotka näkyvät esimerkiksi vuosien 1965 ja 1986 peruskartoissa. Pellot on myöhemmin metsitetty ja talot purettu.
Vuorijärvi (Orivesi, Eväjärvi)
Vuorijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Puharilassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Puharinvuoren etelärinteellä pienellä suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata tai rannastaan kapeareunaista avosuota. Järvelle ei tule tietä, mutta Puharinvuoren huipulla olevalle johtava tie ohittaa sen pienen matkan päästä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Västilänjoen valuma-alueeseen (35.725) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,9 metriä mpy. Järvellä ei ole luontaista laskuojaa, mutta sille on kaivettu lyhyt oja metsään. Sieltä vedet kulkeutuvat Pirttijärven laskuojaan ja ne laskevat sieltä Löytäneenlahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on merkitty nimettömänä, mutta se ei silloinkaan ollut asuttu. Järvellä ei ole ollut laskuojaa tässä kartassa eikä ensimmäisessä vuoden 1957 peruskartassakaan. Seuraavassa kartassa vuodelta 1977 edellä mainittu tie Puharinvuorelle oli jo tehty, mutta ainoa oja on kaivettu viereiselle suolle. Nykyinen laskuoja on kaivettu vuoden 1986 kartan painamisen jälkeen.
Kolmisoppinen (Orivesi)
Kolmisoppinen on Pirkanmaalla Orivedellä Iso-Löytäneen ja Ottelen välissä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueella Syvänniemenmäen eteläpuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja se alavaa maastoa. Järveltä on 400 metriä Kuhmoisten rajalle ja järven kiertää Iso-Löytäneeltä tuleva metsäautotie kauempaa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Västilänjoen valuma-alueeseen (35.725) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,9 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa ja sen laskuoja lähtee järven eteläpäästä. Oja virtaa aluksi tasaisesti, mutta sen uoma jyrkkenee keskijuoksulla ja lopulta oja putoaa yli 23 metriä ja sitten se laskee Iso-Löytäneeseen Paskaluodon eteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimeksi oli kirjoitettu ”Kolmiloppistenjärvi”. Vuoden 1965 peruskartassa järveen oli johdettu metsäoja idänpuoleiselta suolta. Järven laskuoja juoksee kartassa luontaisen oloisena. Vuoden 1986 kartassa läntiseen lahteen oli kaivettu tulo-ojat.
Kiikanjärvi
Kiikanjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Löytäneellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 5,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Löytäneellä Ottelen ja Iso-Löytäneen välisellä kannaksella. Järveltä johtaa Iso-Löytäneelle painauma, missä sijaitsee myös ojitettu Sammalsuo. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on myös autio. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Oriveden ja Kuhmoisten välinen kuntaraja ohittaa järven itärannan alle 100 metrin päästä. Järvelle ei johda tietä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Västilänjoen valuma-alueeseen (35.725) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,4 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa ja sen laskuoja yhtyy Sammalsuolla sen johto-ojaan, joka laskee Iso-Löytäneen Sammalisen lahteen.
Vuoden 1965 peruskartassa on Kiikan talo merkitty järven pohjoispuolelle ja sen pohjois- ja lounaisrannoilla sijaitsi pienet peltopalstat. Vain yksi taloista on vuoden 1986 kartassa jäljellä ja maatilan pellot on silloin metsitetty. Nykykartoissa ei ole enää taloakaan.
Pirttijärvi (Orivesi, Löytäne)
Pirttijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Löytäneellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,7 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Iso-Löytäneen, Ottelen ja Pajulanjärven välisellä kannaksella. Sen ympäristössä on kallioinen ylänkö, jota kutsutaan Pirttijärvenkallioiksi. Järven itäpuoli on suota. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata ja ojitettua suota. Järven läheltä sen ohittaa Löytäneelle johtava kylätie.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Västilänjoen valuma-alueeseen (35.725) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,0 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi suo- tai metsäojaa. Järven laskuoja lähtee sen pohjoispäästä ja laskuoja laskee 500 metrin päässä Iso-Löytäneen Kotolahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli nimettömänä autio ja sen luoteispuolelta oli raivattu niittyjä. Vuoden 1965 peruskartassa järven itäpuolinen suo oli ojitettu ja vanhat niityt oli muokattu viljelykäyttöön. Seuraavassa vuoden 1985 kartassa järven eteläpäähän oli johdettu metsäoja.
Nikkilänjärvi (Orivesi)
Nikkilänjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Eräjärven taajamassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 6,0 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantoja ympäröivät eri suunnilta taajaman lähellä sijaitsevat peltomaat, jotka viettävät pääosin rannoille päin. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa peltoa tai rantakosteikkoa. Rannan tuntumaan ylettyy taajaman taloja sekä kirkon mäen suunnalla että Kortelahden suunnalla. Niille tulee tie yhdystieltä 3260, joka kiertää järven sen itäpuolelta.
Järven vedenlaatu on heikko, sillä aikaisimpina vuosina siihen laskettiin jätevedenpuhdistamon vesiä. Järven tilaa on seurattu mittauksin ainakin vuosien 1996–2009 aikana. Veden kokonaisfosforipitoisuuksien keskiarvo oli tänä aikana 200 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja kokonaistyppipitoisuuksien keskiarvo 2600 μg/l. Tulosten perusteella Nikkilänjärvi on erittäin rehevöitynyt järvi. Vedenpuhdistamon jätevesien fosforipitoisuudet olivat noin 300 μg/l. Ylivirtauskausina järvestä valuu ravinteikkaista vettä Eräjärveen, joka kuormittuu siitä lisää. Eräjärven kunnostushankkeen yhteydessä onkin ehdotettu Nikkilänjärven kemiallista käsittelyä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,1 metriä mpy. Valuma-alueen pinta-ala on 0,96 neliökilometriä (km²), josta 0,27 km² eli 29 % on peltoa ja 0,52 km² metsämaata. Rakennettua aluetta on 0,1 km². Järvestä lähtee lyhyt laskuoja Eräjärven Kortelahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli peltomaiden ympäröimä. Silloin kirkonkylän tie kulki järven länsipuolelta ohi etelään.
Toisjärvi
Toisjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Vihasjärven kylässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee peltoalueen keskellä Vihasjärven vieressä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on lähes umpeen kasvanut. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja senrannat ovat kosteikkoa. Rannoille ei ole rakennettu mitään eikä sinne johda teitä.
Järven vedenlaatuun vaikuttavat siihen laskevien pelto-ojien ravinteet sekä yläpuolisen ylirehevöityneen Vihasjärven kuormitus. Toisjärven tiheä vesikasvillisuus kuluttaa ravinnekuormituksesta osan ja loput laskevat Eräjärveen. Koska järvi on keskimäärin alle metrin syvä, jäätyy se talvella usein pohjaan asti. Tämä vähentää osaltaan järven ravinnekuormitusta. Eräjärvelle käynnistetyn kunnostushankkeen tarkoitus on vähentää siihen kohdistuvaa kuormitusta ja silloin ovat Vihasjärvi ja Toisjärvi joutuneet päähuomion kohteeksi. Jotta Eräjärven tila paraneisi, tulisi myös nämä järvet saada ensin kuntoon. Toisjärven ongelma on ravinnemäärät, joista kokonaisfosforipitoisuus on pintavedessä keskimäärin 86 mikrogrammaa litrassa vettä. Tämä on suomalaisissa järvissä hyvin rehevöityneiden järvien arvoja.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,9 metriä mpy. Järveen laskee kaksi pelto-ojaa ja Vihasjärven laskuoja. Vihasojan valuma-alueen pinta-ala on 3,18 neliökilometriä, mistä Vihasjärven kautta virtaa Toisjärveen 2,46 neliökilometrin sadanta. Järven oma laskuoja Vihosoja laskee Eräjärveen sen kaakkoispäähän. Ojan korkeusero on 0,9 metriä.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Toisijärvi”.
Vihasjärvi (järvi)
Vihasjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Vihasjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 6,7 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järven ympäristössä on peltomaata, jossa on pieniä metsäisiä saarekkeita. Peltoiset rinteet viettävät järveen päin ja sinne on kulkeutunut aikoinaan paljon ravinteita. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen ympäristössä sijaitsee kahdeksan maatilaa. Järvi on maanteiden risteysalueella. Siinä kohtaavat yhdystiet 3260, 14021 ja 3252.
Järven sijainti peltomaiden keskellä on vaikuttanut järven ekologiseen tilaan suuresti. Sen ravinnetilanne on hälyttävä, sillä se rehevöittää jo Eräjärveäkin. Järvi on suppamaisesti yhdeksän metriä syvä, minkä seurauksena se lämpötilakerrostuu kesäisin ja talvisin. Järven pinta-ala on niin pieni, ettei välikausina aina synny täyskiertoa. Silloin alusveden vesimassat jäävät pohjalle eivätkä hapetu normaalisti. Kun järven vesi tutkittiin vuonna 2012, se oli kolmesta metristä alaspäin täysin hapetonta. Vesi haisi lievästi rikkivedyltä, mikä johtuu anaerobisten bakteerien toiminnasta ja kertoo veden hapettomuudesta. Päällysveden kokonaisfosforipitoisuus oli 120 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja alusvedessä se oli 1 000 μg/l. Tästä pitoisuudesta oli 910 μg/l eliöille suoraan käytettävissä olevaa vesiliukoista fosforia. Koska järven pohja oli hapetonta, ovat ravinteet liuenneet veteen todennäköisesti sisäisen kuormituksen vuoksi. Järvi on tulosten perusteella ylirehevöitynyt.
Koska Eräjärven kunnostushankkeessa pohditaan ympäröivien vesistöjen kuormituksen vähentämistä, ovat Vihasjärven ja Toisjärven tilanteet nousseet tärkeysjärjestyksen kärkeen. Vihasjärven tilaa voidaan parantaa, mikäli sen ravinteet pystytään saostamaan takaisin järven pohjaan kemiallisesti. Helppo tapa estää tai vähentää laskuojasta Eräjärveen kulkeutuvien ravinteiden kulku on käyttää laskeutusaltaita ja pohjapatoja ojan alajuoksulla. Patoihin voidaan rakentaa fosforisieppareita estämään ravinteiden kulkua eteenpäin.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,9 metriä mpy. Järveen on johdettu pelto-oja ja sen laskuoja laskee Toisjärveen, josta vedet jatkavat Vihasojaa myöten Eräjärveen. Toisjärveen johtavan laskuojan korkeusero on nolla metriä.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Wihasjärvi”. Wihasjärven viiden talon kylä sijaitsi järven pohjoisrannalla ja pohjoisesta tuleva tie ohitti järven sen pohjoispuolelta.
Omenajärvi
Omenajärvi on Pirkanmaalla Oriveden Uiherlassa lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 9,0 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Eräjärven ja Längelmäveden Enonselän välissä Syrjänmäen länsirinteen alla. Mäki kohoaa noin 60 metriä järveä korkeammalle. Järvi sijaitsee peltoalueella loivassa notkelmassa ja sen ympärille on jätetty suoja-alueeksi tulkittava kosteikkoalue. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat luhta-aluetta. Järven ympärillä on sijainnut viisi maatilaa. Rantojen lähelle on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa ja niille tulee tiet Uiherlan kautta kulkevalta yhdystieltä 14217 ja etelään kulkevalta yhdystieltä 3260.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy. Siihen on johdettu ympäröiviltä pelloilta kuivatusojia ja sen laskuoja yhtyy suoraksi kaivettuna Uiherlanjoen keskijuoksulle. Se puolelstaan on Eräjärven laskujoki, joka laskee Längelmäveden Enonselälle.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ominajärvi”. Kartassa ei ole piirrettynä järven laskuojaa, mutta nykyinen suora ola ei varmaankaan ole sen luontainen oja. Sellaiseksi voisi tulkita myöhemmissä kartoissa esiintyvää pohjoisempaan kulkevaa ja mutkittelevaa ojaa. Kartassa järven pohjoispuolelle ulottuu joitakin Uiherlan peltomaita ja muut järven rannat on raivattu niityiksi. Järven muoto on myös piirretty erilaiseksi kuin se on nykyään. On siten mahdollista, että nykyinen oja on syvempi kuin aikaisempi laskuoja ja että järven vedenpinta olisi laskenut sen kaivamisen myötä. Vuoden 1957 peruskartassa näkyvät vielä vanha ja uusi oja laskevina ojina. Vanhaa ojaa ei enää piirretä karttoihin.
Ruutanajärvi (Orivesi)
Ruutanajärvi on Pirkanmaalla Oriveden Leväslahdella sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Vähävuoren ja Ruutanavuoren eteläpuolelle jävällä ylänköalueella ojitetulla Ruutanasuolla. Suoalue jää Ruutanavuoren ja Pitkämäenvuoren väliseen painaumaan. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen soistuneita rantoja kiertää kapea avosuon vyöhyke. Järvelle ei tule tietä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,4 metriä mpy. Ruutanasuon ojat eivät laske järveen. Järven eteläpää on yhdistetty ojiin ja oja toimii samalla laskuojana johto-ojalle, joka virtaa etelään. Johto-oja yhtyy Heinisuonojaan, joka laskee Eräjärven Savilahteen 3,7 kilometrin päässä.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi näkyy suolampena, joka on laskuojaton. Vuoden 1957 peruskartassa suo on edelleen ojittamatta, vaikka se lähettyviltä on raivattu viljelyyn kolme peltopalstaa. Pelloille kulkee suon vierestä kärrypolku. Järven eteläpuolella sijaitsee lato, jonne on kerätty suoniityltä heinää. Tämän jälkeen suon keskilinjalle on kaivettu johto-oja ja sille pari sivuhaaraa, jotka näkyvät vuoden 1977 kartassa. Ojat on yhdistetty kahteen eri suuntiin johtaviin ojiin. Vuoden 1986 kartan julkaisun jälkeen ojia on kaivettu lisää.
Sinijärvi (Orivesi)
Sinijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Sinijärvenkulman lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 9,6 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Tolkinvuoren koillispuolella maaston painanteessa, jonka vedet tunkeutuvat Sinisillanojaa myöten Tolkinvuoren juurella sijaitsevan kapean laakson kautta Eräjärveen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat soistumassa. Pohjoiset rannat ovat peltomaata ja muuta metsämaata. Järven asutus on haja-asutusta yli kymmenen talon verran ja kauemmaksi rannasta on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Järvenpäästä Mulkoilan kautta kulkevalta kylätieltä.
Järven vedenlaatua ei ole tutkittu mittauksin. Järvi on kuitenkin kasvamassa umpeen, mikä johtunee maatalousvaltaisen haja-asutuksen päästöistä. Laskuojan alajuoksulle on rakennettu kolme laskeutusallasta, joiden läpi virtaa puolet ojan vedestä. Viljelijät hakevat altaista ravinteikasta lietettä maanparannusaineeksi. Eräjärven kunnostushankkeen yhteydessä Sinijärven ravinnekuormitusta suunnitellaan vähennettäväksi. Eräs keino olisi laskeutusaltainen laajennus.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,1 metriä mpy. Järveen on johdettu viisi metsäojaa. Järvenlaskuoja on Sinisillanoja, joka laskee Eräjärven Tounamaanlahteen. Laskuojalla pudotusta on 30,1 metriä. Ojan valuma-alueen pinta-ala on 4,45 neliökilometriä ja järven 4,2 km², josta peltomaata on 4,2 %.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli autio, vaikka sen rannoille oli raivattu niittyjä karjan rehun tuottamiseksi. Järven laskuojan yli kulki nykyinen tie, jossa oli laskuojassa silta. Paikkaa kutsutaan edelleen ”Sinisillaksi”. Järven pohjoisosat olivat tuolloin suota.
Vuoden 1957 peruskartassa kulmalla sijaitsi lähes 20 taloa, mutta niiden määrä on enää viisi. Talojen pelomaata sijaitsi jokaisessa ilmansuunnassa, mutta eteläiset pellot on nykyään metsitetty.
Kalaton (Orivesi, Järvenpää)
Kalaton on Pirkanmaalla Orivedellä Koveronkulmalla sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Koveronkulmalla sijaitsevassa metsäalueen matalassa painaumassa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,4 metriä mpy. Lampeen on johdettu pohjoispuolelta ojitetun metsäalueen ojat. Lammen laskuoja on kaivamalla perattu ja oikaistu metsäoja, joka yhtyy 550 metrin päässä Suojokeen. Joki laskee Eräjärven Suojoenlahteen. Suojoen valuma-alueen pinta-ala on 12,1 neliökilometriä, mutta Kalattoman valuma-alue on siitä vain 0,5 neliökilometriä.
Toisinaan järven luusuassa on majavan pato, joka saattaa nostaa järven vedenpintaa kymmenillä senteillä.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kalokomajärvi”.
Yrttijärvi (Kangasala)
Yrttijärvi on pääasiassa Pirkanmaalla Kangasalan Vedentaustalla ja hieman myös Mänttä-Vilppulan puolella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Eräjärven Järvenpäähän viettävässä laaksossa lähes Kuhmajärven ranta-alueella metsäalueella, missä se jää neljän mäen väliseen painaumaan. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle tulee tie läheiseltä talolta.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa ja sen laskuoja virtaa luoteeseen päin. Laskuoja muuttuu alempana Suojoeksi, joka virtaa Järvenpäähän ja laskee siellä Eräjärveen Suojoenlahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa koko Suojoen varsi oli raivattu niityiksi muttei Yrttijärveä. Vuoden 1957 peruskartassa järven länsipuolella sijaitsi samanniminen maatila, jonka pellot ulottuivat länsirannoille asti. Pelloilta laski oja järveen, josta oli kaivettu laskuoja Suojoen jatkeeksi. Vuoden 1977 kartassa näkyi kaksi metsäojaa ja vuoden 1987 kartassa vielä kolmas oja lisää. Maatilan toiminta loppui ennen 1977, jolloin lähes kaikki pellot oli metsitetty.
Peräjärvi (Kangasala)
Peräjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Pohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee peltojen keskellä olevassa metsökössä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja järvi on autio. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat metsää.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Kuhmajärvenojan valuma-alueeseen (35.727) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi ojaa. Etelärantaan laskee lyhyt pelto-oja ja itärantaan Koirakoskenoja, jonka valuma-alue on laaja. Sen valuma-alue koostuu sekä pelloista että kangasmetsästä.Järven laskuoja Peräjärvenoja yhtyy Kuhmajärven laskuojaan Vuotoon Pohjan kylässä. Vuoto laskee Tervaniemenlahteen ja se laskee vuorostaan Längelmäveden Enonselän Aittolahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa nimetön järvi on autio, mutta sen länsirannat on raivattu niityiksi. Vuoden 1956 peruskartassa pellot ulottuivat lähde jokaiselle rannalle. Vain koillispuolella oli rannassa metsää. Vuoden 1977 kartassa järveä ympäröi leveämpi metsäinen vyöhyke.
Ojajärvi (Kangasala)
Ojajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Pakkalan lähellä ja Laipanmaan metsäalueen reunalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 6,7 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee maaston painaumassa ja sen itä- ja lännenpuoleiset alueet ovat jyrkät. Järven länsiranta on jyrkänteinen. Järvellä on kartan mukaan yksi autio ja nimetön saari, joka on 130 metriä pitkä ja 60 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven kaakois- ja luoteispäissä on rannan tuntumassa avosuota.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,9 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa, ja sen laskuoja Ojajärvenoja, lähtee järven luoteispäästä ja se laskee kilometrin päässä Myllyojaa. Se laskee vuorostaan Keljonjärveen ja siitä eteenpäin Längelmäveden Saksalonselkään.
Järven länsirannalla sijaitsee arvokkaiksi luonnonympäristöiksi luonehdittuja kalliojyrkänteitä. Kallioleikkauksissa ja sen luolassa elää mäyrä ja alueen metsä on vanhaa. Siellä pesii esimerkiksi töyhtötiainen, puukiipijä ja teeri. Vaikka järven valuma-alue on pieni, vaihtuu järven vesi nopeasti. Vedenlaatua heikentää runsas humuksen määrä, lievä happamuus ja nouseva rehevyystaso. Järven vesi on luokiteltu hyväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön hyvin.
Pikku Kaakkojärvi
Pikku Kaakkojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla KauppilassaLaipanmaan metsäalueen reunalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut järvien ketju, jonhon myös viereinen Iso Kaakkojärvi ja sen laskuoja Holtanoja kuuluvat . Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se sijaitsee kallioisten mäkien väliin muodostuneella suoalueella. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat pohjoista kalliomäkeä lukuun ottamatta suota. Siihen on johdettu kolme suon kuibatusojaa ja sen laskuoja lähtee järven lounaispuolelta. Oja laskee Isoon Kaakkojärven luoteispäähän lähelle Holtanojan luusuaa. Järvi on autio eikä sinne tule tietä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,8 metriä mpy ja Ison Kaakkojärvi on sitä 12,9 metriä alempana.
Iso Kaakkojärvi
Iso Kaakkojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa Laipanmaan metsäalueen reunalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 11,9 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut Iso Hirvijärvi, Vähä Hirvijärvi, Vasajärvi, Iso Saarijärvi, Iso Kaakkojärvi, Holtanoja ja sedimenttien peittämänä Keljonjärvi . Järvi on kaakko-luoteis-suuntainen ja sen lounaiset rannat kohoavat lyhyellä matkalla yli 40 metrin korkeuteen, ja Kaakkovuoren kohdalla yli 60 metrin korkeuteen. Siellä sijaitsee 700 metriä pitkä kalliojyrkänne. Pohjoisrannassa on loivempia rinteitä ja järven päissä on suomaatakin.
Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta, jotka ovat metsäisiä kalliosaaria. Suurempi niistä on yli 100 metriä pitkä. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja se on metsämaata. Pohjoisrannalla sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Välimaan kylältä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,9 metriä mpy. Järveen laskee muutama metsäoja ja yksi niistä on Pikkuisen Kaakkojärven laskuoja. Järven oma laskuoja on Holtanoja, joka lähtee koilispäästä koilliseen ja yhtyy viiden kilometrin päässä Myllyojaan, joka vuorostaan laskee puolen kilometrin jälkeen Keljonjärveen. Se on salmien kautta yhteydessä Saksalaonselällä samalla korkeudella olevaan Längelmäveteen.
Vesi on hapanta, runsashumuksista ja ruskean väristä. Järven vesi on luokiteltu tyydyttäväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön myös tyydyttävästi.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli kirjoitettu ”Kakojärvi”. Järvi oli silloinkin autio, mutta Holtanojan varret oli raivattu jyrkänteille asti niityiksi. Keljonjärvi oli tuolloin Längelmäveden lahti, jonka pohjukka sijaitsi yhdystien 14010 luoteispuolella. Holtanoja on vasta Längelmäveden pinnanlaskun jälkeen yhtynyt Myllyojaan. Vuoden 1957 peruskartassa järvellä ei ollut vielä mökkejä, mutta seuraavassa vuoden 1977 kartassa niitä oli yksi.
Lakeenjärvi (Kangasala)
Lakeenjärvi , tai myös Lakeanjärvi , on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Vähä-Penton lähellä ja Laipanmaan metsäalueen reunalla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 9,4 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee pitkällä ja tiheästi ojitetulla Lakeensuolla ja sen rannat ovat suota. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannoilla on vain yksi vapaa-ajan asunto. Järvelle tulee kaksi metsätietä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,1 metriä mpy. Järvellä vaikuttaisi olevan kaksi laskuojaa eli se olisi bifurkaatiojärvi. Vanhoissa kartoissa laskuoja oli ja on myös peruskartassa edelleen Karmunoja, joka laskee Pikkujärven kautta Längelmäveden Ponsanselän Nuuruslahteen. Järven länsipäähän johdetut suon kuivatusoja laskevat samalla länteen Myllyojaan, joka laskee Keljonjärven kautta Saksalonselkään. Nykyisessä Suomen ympäristökeskuksen valuma-aluejaossa vuodelta 1993, joka perustuu peruskarttatulkintaan, järvi on luettu Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) mutta määritelty samalla bifurkaatiojärveksi merkitsemällä valuma-alueraja kulkemaan järven poikki. Valmisteilla olevassa uudessa valuma-aluejaossa, joka perustuu korkeusmalliin, järvi on luettu Längelmäveden lähialueeseen leveämmän ja vanhemman pohjoisen lasku-uoman mukaisesti. Korkeusmalli ei kuitenkaan ota huomioon mahdollisia vastoin maaston kaltevuutta kaivettuja ojia.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven laskuojaksi oli merkitty nykyinen Karmunoja, jossa oli puolimatkassa piirretty vesimyllyn karttamerkki. Vuoden 1954 peruskartassa Lakeensuon koillispää oli ojitettu ja ojien kuivatusvedet johdettiin sen laskuojaan, jonka nimi oli vielä vuoden 1977 kartassa ”Lakeisoja”. Suon lounaispää oli vuonna 1957 ojittamatta, eikä Myllyojaan tullut järvestä puroja. Vuoden 1977 kartassa eteläpää oli tiheästi ojitettu ja ojien vedet oli johdettu Myllyojaan.
Ahvenaisjärvi
Ahvenaisjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kumpumoreenien ympärimänä ja niiden väliin muodostuneella suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat suota. Etelärantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie Laipanmaan metsäalueelle ja Rajalan kämpälle johtavalta tieltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,8 metriä mpy. Järven ympäristön suot on ojitettu ja järveen on johdettu neljä ojaa. Läntisten ojien kautta järvi laskee tiheän ojaverkon läpi Ison Saksijärven Saarilahteen ja viereiseen Lammasojaan.
Järvi sijaitsee seudullisesti arvokkaan kumpumoreenialueen sisällä.
Vähä Saksjärvi
Vähä Saksjärvi , joka kirjoitetaan myös Vähä-Saksijärvi , on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 5,3 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee entisen Härkälän maatilan vaikutuspiirissä soistuneella metsäalueella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Sen rannat ovat soistunutta metsämata, jota on hieman ojitettu. Sen rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Laipanmaan metsäalueella kulkevalta tieltä, joka päättyy Rajalan kämpälle.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,7 metriä mpy. Järveen on johdettu seitsemän suo- tai metsäojaa. Se oja, joka lähtee luoteeseen, johtaa lopulta Isoon Saksijärveen laskevaan Lammasojaan.
Taivasjärvi
Taivasjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee kallioisten mäkien ympäröimänä Hämeenkorven eteläpuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Järven rannoille mäkien rinteille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Välimaan kylästä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147 metriä mpy. Järveen ei le johdettu ojia eikä sillä vaikuta kartan mukaan olevan laskuojaa. Vanhoissa peruskartassa on sen sijaan merkitty kapea tulvapuro, joka lähtee järven itärannasta ja laskee alas Lammasojaan. Lammasoja laskee Isoon Saksijärveen.
Hämeenjärvi (Kangasala)
Hämeenjärvi tai myös Hämejärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee pitkässä kallioperän ruhjelaaksossa, jota pitkin Hämeenojakin virtaa. Sen ympärillä sijaitsee pieniä mäkiä, joiden rinteitä putoaa järveen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 950 metriä. Järven rannat ovat soistunutta metsämaata ja sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, ja kolmas sijaitsee yhden mäen päällä. Niille tulee tiet Välimaan kylästä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,1 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme metsäojaa. Yksi ojista tuo vedet Valkeajärvestä. Hämeenjärven laskuoja on Hämeenoja, joka laskee 3,5 kilometrin päässä Ison Saksijärven Piirilahteen.
Valkeajärvi (Kangasala)
Valkeajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 9,4 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee loivassa painanteessa sostuneen metsäalueen keskellä. Järvellä on kartan mukaan yksi pieni nimetön saari. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järven itäpuolella sijaitsee järven kokoinen suo, joka on ojitettuna saatu kasvamaan metsää. Rantojen tuntumaan mäkien rinteille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Järvelle tulee kolme tietä, jotka alkavat Välimaan kylässä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,2 metriä mpy. Järveen on johdettu neljä metsä- tai suo-ojaa. Suurin suo laskee kuitenkin järven laskuojaan, joka yhtyy pohjoisessa mäen alla Hämeenjärveen laskevaan Pielissuon ojaan.
Vedenlaatua koettelee runsas humuspitoisuus, happamuus ja luontaisesta tasosta kohonnut ravinnetaso. Järven vesi on luokiteltu tyydyttäväksi ja järvi soveltuu myös virkistyskäyttöön tyydyttävästi.