Edward Snowden
Edward Joseph Snowden (s. 21. kesäkuuta 1983) on yhdysvaltalainen tietotekniikka-ammattilainen. Hän työskenteli Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelulle (CIA) ylläpitäjänä ja Yhdysvaltain puolustustiedustelupalvelulle (DIA) vastavakoilukouluttajana. Hän teki myöhemmin töitä yksityiselle tiedustelualihankkijalle Dellille Yhdysvaltain kansallisen turvallisuuspalvelun (NSA) vartioasemassa Japanissa. Maaliskuussa 2013, hän liittyi Booz Allen Hamilton -nimiseen konsulttiyritykseen ja teki töitä NSA:n keskuksessa Havaijilla.
Kesäkuussa 2013 Snowden nousi kansainväliseen huomioon vuodettuaan useille tiedotusvälineille tuhansia huippusalaisia asiakirjoja, jotka hän oli saanut haltuun tehdessään työtä NSA:n puolustusurakoitsijana Dellille ja Booz Allen Hamiltonille. Pentagonin papereista tunnettu Daniel Ellsberg on kutsunut Snowdenin tietovuotoa merkittävimmäksi Yhdysvaltain historiassa.
Laura Poitras on ohjannut Snowdenista Oscar-palkitun dokumentin "Citizenfour" (2014). Oliver Stone ohjasi vuonna 2016 ensi-iltansa saaneen Snowdenista tehdyn draamaelokuvan nimeltään "Snowden".
Snowden värväytyi Yhdysvaltain armeijaan vuonna 2003. Hänen tavoitteenaan oli päästä erikoisjoukkojen mukana osallistumaan Irakin sotaan, mutta hän joutui keskeyttämään armeijan loukattuaan harjoituskaudella jalkansa. Snowden lähti opiskelemaan tietotekniikkaa Marylandin yliopistoon, josta CIA värväsi hänet. Vuonna 2007 CIA lähetti Snowdenin työskentelemään Geneveen, jossa hänellä oli pääsy valtavaan määrään salaista tiedustelutietoa. CIA:lle työskennellessään Snowden alkoi kyseenalaistaa tiedustelupalvelun toiminnan oikeellisuutta. Brittilehti The Guardianille antamassaan haastattelussa hän kertoo CIA:n esimerkiksi värvänneen sveitsiläisen pankkiirin luovuttamaan CIA:lle salaisia pankkitietoja juottamalla tämän ensin tarkoituksella humalaan, yllyttämällä tätä sen jälkeen ajamaan autolla ja lopuksi uhkaamalla pankkiiria rattijuopumustuomiolla, jos tämä ei auttaisi heitä. Snowden lopetti CIA:ssa vuonna 2009 siirtyäkseen työskentelemään NSA:lle toimineelle alihankkijalle. NSA lähetti Snowdenin ensin Japaniin ja myöhemmin Havaijille, jossa hän työskenteli aina kesäkuuhun 2013 saakka.
Kesäkuussa 2013 Snowden luovutti The Guardian ja The Washington Post -lehdille suuren määrän NSA:n salaiseksi luokiteltua tietoa. Tiedotusvälineiden ensimmäisissä julkistuksissa käsiteltiin erityisesti maailmanlaajuisesti toimivaa PRISM-ohjelmaa, joka kerää salaa muun muassa ihmisten puhelutietoja. Tietovuoto aiheutti suuren poliittisen skandaalin. Juuri ennen tietojen julkistamista Snowden matkusti kotipaikastaan Havaijilta Hongkongiin, koska hän uskoi olevansa Hongkongissa parhaiten turvassa yhdysvaltalaisilta viranomaisilta. Snowden aikoi myöhemmin anoa turvapaikkaa Islannista. Saadakseen turvapaikan hänen olisi kuitenkin mentävä paikan päälle Islantiin.
The Guardian jatkoi Snowdenin vuotamien asiakirjojen julkaisemista 17. kesäkuuta kertomalla Britannian tiedustelupalvelu GCHQ:n vakoilleen salaa vuoden 2009 G20-huippukokouksessa Turkin talousministerin sekä Etelä-Afrikan delegaation puhelin- ja internetliikennettä. Lisäksi Snowdenin vuotamista asiakirjoista kävi ilmi GCHQ:n tienneen NSA:n ainakin yrittäneen salakuunnella Venäjän presidentti Dmitri Medvedevin puhelinta. Asiakirjojen mukaan Britannian silloinen pääministeri Gordon Brown oli ilmeisesti antanut hyväksyntänsä vakoilulle. Tähän mennessä jo ainakin Turkin hallinto on vaatinut Britannialta välitöntä selvitystä vakoilusta.
22. kesäkuuta The Guardian paljasti, että Yhdysvaltain tiedustelupalvelut ovat vakoilleet salaa miljoonia kiinalaisten tekstiviestejä.
21. kesäkuuta Yhdysvaltain viranomaiset nostivat Snowdenia vastaan syytteet vakoilusta ja pyysivät Hongkongin viranomaisia luovuttamaan Snowdenin Yhdysvaltoihin. Hongkongin viranomaiset eivät kuitenkaan suostuneet pyyntöön ja 23. kesäkuuta Snowden lensi Moskovaan. Moskovaan päästyään Snowden anoi turvapaikkaa Ecuadorilta. Ecuador ilmoitti kuitenkin, että turvapaikka-anomus otetaan käsittelyyn vasta kun Snowden saapuu maahan tai johonkin sen suurlähetystöön.
Snowden veti 2. heinäkuuta takaisin turvapaikkahakemuksensa Venäjälle, kun Venäjän presidentti Vladimir Putin vaati häntä lopettamaan paljastuksensa. Hän haki turvapaikkaa ainakin 21 maasta mukaan lukien Suomesta, mutta Suomeen haku ei ole pätevä ennen kuin se tehdään Suomesta käsin.
12. heinäkuuta Snowden tapasi Moskovan Sheremetjevon lentokentällä ihmisoikeusaktivisteja ja asianajajia muttei astunut julkisuuteen. Venäjän viranomaisten arveltiin myöntäneen Snowdenille 24. heinäkuuta asiakirjan, jonka turvin hän olisi voinut poistua lentokentältä, missä hän oli oleskellut kuukauden ajan. Snowdenin asianajaja Anatoli Kutšerenan mukaan Snowdenilla ei kuitenkaan ollut poistumislupaa alueelta venäläisviranomaisten käsitellessä turvapaikkahakemusta. Snowden poistui lentokentältä lopulta 1. elokuuta 2013 saatuaan Venäjältä vuoden mittaisen väliaikaisen turvapaikan. Tapauksen uskottiin viilentävän Yhdysvaltojen ja Venäjän välejä ja Obaman ja Putinin syyskuulle suunniteltu tapaaminen peruuntui.
Joulukuussa 2013 Snowden antoi haastattelun "Time"-lehdelle. Haastattelussa hän kertoi toimineensa vasten velvoitteitaan, koska hänelle oli selvinnyt vakoiluohjelmien käytön laajuus ja hän piti valvonnan vaaroja liian suurina. Hän toivoi että paljastukset johtaisivat hallitusten toimien suurempaan läpinäkyvyyteen.
Snowden on kertonut äänestäneensä kolmannen puolueen ehdokasta Yhdysvaltain vuoden 2008 presidentinvaaleissa. The Guardianille antamassaan haastattelussa Snowden kertoi uskoneensa Barack Obaman vaalilupauksiin, mutta pettyneensä tämän toimintaan presidenttinä. Vuoden 2012 vaaleissa Snowden tuki rahallisesti laajaa yksilönvapautta ja heikkoa liittovaltiota kannattanutta Ron Paulia.
Yhdysvallat mitätöi 23. kesäkuuta Snowdenin passin. Samana päivänä hän lensi Hongkongista Moskovaan, mutta ilman matkustusasiakirjaa hänellä ei ollut pääsyä pois Moskovan lentokentältä.
Heinäkuun alussa 2013 Bolivian presidentti Evo Moralesia Moskovasta kuljettanut kone joutui muuttamaan reittiään, sillä Snowdenin epäiltiin olevan koneessa. Ranska ja Portugali kielsivät koneelta pääsyn ilmatilaansa ja lopulta se laskeutui Itävaltaan, missä maan ulkoministeriön tiedottaja vahvisti, ettei Snowden ole koneessa.
Syksyllä 2013 Snowden oli ehdolla Euroopan parlamentin jakaman Saharov-palkinnon saajaksi, mutta palkinto myönnettiin Malala Yousafzaille. Joulukuussa 2013 Snowden valittiin äänestyksessä Guardian-lehden vuoden henkilöksi yli 40% äänimäärällä.