hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Trimetyleenidiamiini
Trimetyleenidiamiini eli 1,3-diaminopropaani tai 1,3-propaanidiamiini (CHN) on diamiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lähtöaineena muiden orgaanisten kemikaalien synteeseissä. Trimetyleenidiamiini on propyleenidiamiinin isomeeri.
Huoneenlämpötilassa trimetyleenidiamiini on väritöntä nestettä ja sillä on kalamainen ja ammoniakinkaltainen haju. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen ja moniin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin ja dietyylieetteriin.
Trimetyleenidiamiinia voidaan valmistaa 1,3-propaanidiolin ja ammoniakin välisellä reaktiolla. Tyypillisempi tapa on kuitenkin akrylonitriilin ja ammoniakin välinen reaktio. Tässä reaktiossa muodostuu aminopropionitriiliä ja bis(syanoetyyli)amiinia. Nämä pelkistetään trimetyleenidiamiiniksi vedyttämällä ja katalyyttinä käytetään nikkeliä tai kobolttia.
Trimetyleenidiamiinista valmistetaan heterosyklisiä yhdisteitä, joita käytetään muun muassa tekstiiliteollisuudessa. Lisäksi siitä valmistetaan kelatoivia yhdisteitä korroosionestoaineiksi ja valokuvauskemikaaleiksi.
Jaalan suuralue
Jaalan suuralue on yksi Kouvolan kaupungin kuudesta suuralueesta. Jaalan suuralue käsittää kokonaan entisen Jaalan kunnan alueet. Jaalan suuralueella oli 1 703 asukasta vuonna 2015.
Suuralueen suurin ja samalla ainut taajama on Jaalan kirkonkylä, jossa oli 610 asukasta 31.12.2017.
Vahvikerengas
Vahvikerengas eli öljetti (, ) on kankaaseen, nahkaan tai muuhun ohueen materiaaliin tehtyä reikää ympäröivä ja sitä vahvistava rengas. Reikien läpi voi näin pujottaa ja liu’uttaa kiinnitysnaruja tai -hihnoja ilman, että reikä kuluu suuremmaksi tai materiaali rikkoutuu. Vahvikerenkaita käytetään esimerkiksi kengännauhojen pujotusreikien ympärillä sekä purjeiden, telttakankaiden, verhojen ja pressujen reunojen rei’issä.
Vahvikerenkaiden perinteinen materiaali on pelti, ja perinteinen kiinnitystapa on puristaa kahdesta osasta koostuva vahvikerengas reiän ympärille erityisillä pihdeillä niittien tavoin. Vahvikerenkaita tehdään myös muovista, ja ne voidaan hitsata kiinni muovimateriaalista tehtyyn pressuun tms. Muovisia tarrakiinnitteisiä vahvikerenkaita käytetään asiakirjojen mapituksessa estämään paperiarkkien reikien repeäminen rengaskansiota selattaessa.
Muita samaa tarkoittavia sanoja ovat läpivientirengas ja lävistysrengas.
"Läpivientirenkaiksi" tai vain "läpivienneiksi" kutsutaan myös kumisia, metallisia ja muovisia renkaita, joilla kehystetään sähköasennuksissa läpivientireiät vedettäessä johtoja erilaisten kovien ja teräväreunaisten levymateriaalien läpi. Niillä estetään sähköjohtojen ja niiden eristekerrosten kulumista.
Jaalan kirkonkylä
Jaalan kirkonkylä on taajama Kouvolassa, entisen Jaalan kunnan alueella. Taajama oli entisen Jaalan kunnan keskustaajama, suurin ja ainut taajama. Taajamassa asuu n. 600 ihmistä. Sen pinta-ala on 2,13 km² ja väestöntihys 287,1
as./km².
Korostus
Korostus eli aksentti tarkoittaa ääntämisen tapaa, joka on ominainen tietylle asuinseuduille, ihmisryhmälle tai kansalle.
Esimerkiksi englannin kielessä esiintyy runsaasti eri korostuksia maantieteelliseen jakoon perustuvien populaatioiden, sosioekonomisten ryhmien, etnisten ryhmien (kuten afroamerikkalaisten englanti) tai luokkien välillä. Korostukset eroavat toisistaan muun muassa äänen painon ja vokaalien ja konsonanttien lausumisten osalta.
Suomen kielessä sanaa korostus taas käytetään yleensä ulkomaalaisten puhuman suomen kielen kohdalla (esim. "hän puhuu suomea venäläisellä korostuksella").
Korostus on eri asia kuin murre. Vaikka kielioppi, semantiikka, sanasto ja muut kielen ominaispiirteet usein vaihtelevat samanaikaisesti korostuksen kanssa, sana viittaa erityisesti eroihin ääntämisessä, kun taas sanaan murre liitetään laajempi joukko lingvistisiä eroja.
Riigikogun vaalit 2019
Riigikogun vaalit 2019 järjestetään 3. maaliskuuta 2019 ja niissä valitaan 101 jäsentä vaalikaudelle 2019–2023.
Viro on jaettu 12 vaalipiiriksi. Vaalipiirit ovat seuraavat:
Vaalipiiri 1 (Tallinnan Haabersti, Pohjois-Tallinna sekä Kristiine)
Vaalipiiri 2 (Tallinnan keskusta, Lasnamäe sekä Pirita)
Vaalipiiri 3 (Tallinnan Mustamäe ja Nõmme)
Vaalipiiri 4 (Harju- ja Raplamaa)
Vaalipiiri 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa)
Vaalipiiri 6 (Länsi-Virumaa)
Vaalipiiri 7 (Itä-Viro)
Vaalipiiri 8 (Järva- ja Viljandimaa)
Vaalipiiri 9 (Jõgeva- ja Tartumaa)
Vaalipiiri 10 (Tartto)
Vaalipiiri 11 (Võru-, Valga- ja Põlvamaa)
Vaalipiiri 12 (Pärnumaa)
Vaaleissa pääministerinpaikasta kisaavat Viron reformipuolueen puheenjohtaja Kaja Kallas, sekä Viron keskustapuolueen puheenjohtaja, nykyinen pääministeri Jüri Ratas. Keskustapuolue ja Reformipuoleen kannatuslukemat ovat olleet hyvin tasaisia. Vapaapuolue tulee kannatusmittauksien mukaan putoamaan Riigikogusta. Konservatiivinen, nationalistinen ja euroskeptinen Konservatiivinen kansanpuolue tulee kannatusmittauksien mukaan lisäämään paikkamäärää huomattavasti. Muut puolueet ovat kieltäytyneet yhteistyöstä Konservatiivisen kansanpuolueen kanssa. Riigikogussa on 5 % äänikynnys.
Reformipuolue, johtaja Kaja Kallas, paikkoja Riigikogun vaaleissa 2015: 30.
Keskustapuolue, johtaja Jüri Ratas, paikkoja Riigikogun vaaleissa 2015: 27.
Sosiaalidemokraattinen puolue, johtaja Jevgeni Ossinovksi, paikkoja Riigikogun vaaleissa 2015: 15.
Isänmaa, johtaja Helir-Valdor Seeder, paikkoja Riigikogun vaaleissa 2015: 14.
Vapaapuolue, johtaja Kaul Nurm, paikkoja Riigikogun vaaleissa 2015: 8.
Konservatiivinen kansanpuolue, johtaja Mart Helme, paikkoja Riigikogun vaaleissa 2015: 7.
Eesti 200, johtaja Kristina Kallas, uusi puolue.
Viron vihreät, johtaja Züleyxa Izmailova, paikkoja Riigikogun vaaleissa 2015: 0
http://www.delfi.ee/news/rk2019/uudised/analuus-suurparteide-duellist-kes-on-rohkem-voimujanune-ja-kel-arvatust-suuremad-toetusreservid?id=85009293
https://www.kaleva.fi/uutiset/ulkomaat/siirtyyko-viro-tayteen-naisvaltaan-naapureilla-on-jo-naispresidentti-ja-nyt-paaministeriksi-tahtaa-juristi-joka-tarkkaili-politiikan-sisapiireja-jo-pikkutyttona/807503/
https://et.wikipedia.org/wiki/2019._aasta_Riigikogu_valimised
https://rohelised.ee/
Vabariigi Valimiskomisjoni ja riigi valimisteenistus, Riigikogu valimised – 3. märts 2019
Päivät joina kukat kukkivat
Päivät joina kukat kukkivat ("De dagar som blommorna blommar") on Jonas Gardellin käsikirjoittama ja Simon Kaijserin ohjaama ruotsalainen television minisarja vuodelta 2019. Kolmiosaisessa draamassa kerrotaan kolmen keskiluokkaisen perheen vaiheita 1970-luvulta nykypäivään perheen poikien näkökulmasta. Pojat ovat parhaita ystäviä koulussa, mutta erkanevat sitten omille teilleen omine ongelmineen ja ihmiskohtaloineen. Sarja ensiesitettiin tammikuussa 2019 sekä Ruotsin televisiossa että Yle Fem -kanavalla ja Yle Areenassa.
Sarjassa kolmea tarinaa seurataan limittäin. Törnbladin perheessä Mikael ja hänen äitinsä kärsivät huumeisiin sortuneen väkivaltaisen esikoispojan ja saamattoman isän varjossa. Aikuisenakin Mikael on yhä itsekkään isonveljen Torbjörnin vietävissä. Munksåsin perheessä varttuvan Erikin on toivuttava juutalaisen isoisänsä kuolemasta ja tutustuttava tarkemmin oman sukunsa juuriin 1990-luvun uudelleen itsenäistyneessä Virossa, kohtalokkain seurauksin. Tunnetuksi teatterintekijäksi edennyt Benny Elofsson on jäänyt pohtimaan vanhempiensa avioeroa ja ohjaa aiheesta kirjoittamaansa komediallista näytelmää.
"Helsingin Sanomien" Leena Virtanen kirjoittaa Gardellin taidon vedota häpeilemättä katsojan tunteisiin näyttäytyneen jo hänen edellisessä minisarjassaan ja sen pohjana olevassa romaanitrilogiassa "Älä koskaan pyyhi kyyneleitä paljain käsin" (2012). Nyt Gardellin näkökulma Ruotsin lähihistoriaan on hänen mukaansa laajempi. Nopeat siirtymät tarinasta ja perheestä toiseen vaikeuttavat hänestä varsinkin aloitusjakson seuraamista.
Harry Donner
Harry Otto Donner (4. toukokuuta 1889 Hausjärvi – 18. elokuuta 1954 Ahdenkallio Hyvinkää) oli tilanomistaja, sukututkija ja päätoimittaja.
Harry Donnerin vanhemmat olivat senattori Otto Donner ja Wilhelmina (Minette) Sofia Charlotta Munck ja puoliso vuodesta 1925 Anna Dido Constance Armfelt. Donner tuli ylioppilaaksi 1909 ja teki opintomatkoja Ruotsiin ja Keski-Eurooppaan. Hän julkaisi useita suku- ja historiallisia tutkimuksia, oli Suomen Sukututkimusseuran aktiivi ja sukututkijoiden aikakauslehden "Genoksen" päätoimittaja 1930–1940. Hän harrasti myös taidehistoriaa ja sosiaalipolitiikkaa.
Mäntänvuori
Mäntänvuori on metsäalue Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa aivan Mäntän keskustaajaman kaakkoispuolella. Alue on asukkaiden ulkoilualuetta, mutta se on myös rauhoitettu Natura 2000-ohjelmassa luonnonsuojelualueeksi (FI0331002). Natura-alueen pinta-ala on 284 hehtaaria. Vuoren huippu yltää 190 metrin korkeuteen mpy, jolloin se kohoaa yli 90 metriä Kuoreveden yläpuolelle.
Alueen läpi kulkee kantatie 58, joka jakaa sen kahtia. Kaakkoisosassa suojelualue päätyy Kuoreveden rantaan Atilanlahdella ja Riihosjärvellä. Alueen sisälle jää pieni Atilanlampi, joka laskee Kuoreveteen. Riihossalmella rannoille on rakennettu siirtolapuutarha, joka oli olemassa ennen suojelualueen perustamista. Jämsän vastainen kuntaraja kulkee Riihossalmessa. Suojelualueen länsirajana toimii yhdystie 14332.
Alueen ulkoilualueen parkkipaikka sijaitsee Mäntän Sillanpäässä Vuorenkentällä. Sielä alkavat viitoitetut luontopolut, jotka kiertävät koko vuoren ja samalla nousevat useasta kohdin vuoren päällä. Hiihtomajalta nousee rinnettä ylös Vuorentornille portaat. Toinen parkkipaikka sijaitsee vuoren rinteessä ja sinne pääsee Vuorentaustan kautta. Parkkipaikalla sijaitsee Vuorenmaja, jossa on myös käymälä. Vuorenmajan ja Vuorentornin puolivälissä on Vuorenkirkko.
Ulkoilualuetta on kehitetty viime aikoina. Vuonna 2005 valmistui vuoren lakialueella sijaitseva näkötorni. Vuonna 2006 rakennettiin yläparkkipaikalta alkava Ilves-polku, joka on tarkoitettu erityisesti liikuntarajoitteisille. Vuonna 2018 uusittiin Vuorenkentältä alkavat puuportaat.
Alue sisältää Natura-alueena erilaisia metsätyyppejä ja kasvuympäristöjä. Noin 10 % metsistä sisältää vanhaa mäntymetsää, joista vanhimmat puut ovat noin 200 vuotta vanhoja. Suuri osa metsästä (60 %) on harjujen metsätyyppiä, mutta alempana on myös puolilehtoja, puronvarsilehtoa ja lehtokorpea. Alueella elää muun muassa pikkusieppo ja viirupöllö. Alue on rauhoitettu omistajan hakemuksesta.
Maaperämuodostumana Mäntänvuori kostuu harjuaineksesta. Maantieteilijä Toive Aartolahti on arvioinut Mäntänvuoren kasautuneen deltamuodostumana jäätikön keskelle syntyneeseen, silloisen merivaiheen pintaa korkeammalla sijainneeseen, pieneen erilliseen jääjärveen jäätiköitymisen loppuvaiheessa, kun jäätikkö on ollut rikkonaista. Tähän rikkonaisuuteen viittaa Aartolahden mukaan myös Näsijärven–Jyväskylän reunamoreenin rikkonaisuus samalla alueella.
Mäntänvuoressa oli 1900-luvulla hyppyrimäki, jossa kilpailtiin säännöllisesti.
Gamelion
Gamelion (), aiemmin Lenaion (), oli antiikin kreikkalainen kuukausi, joka tunnetaan ennen kaikkea Ateenassa käytetystä attikalaisesta kalenterista. Se oli saanut nimensä Gamelia-juhlasta. Kuukaudessa oli 29 tai 30 päivää ja se sijaitsi suunnilleen nykyisen tammi-helmikuun aikoihin. Kuukalenterin kuukautena sen paikassa oli kuitenkin vaihtelua jopa 60 päivän verran. Kuukauden 29. päivä jätettiin pois tarvittaessa, jotta seuraavan kuun alku osuisi uudenkuun kohdalle.
Attikalaisessa kalenterissa jokaisen kuukauden kahdeksan ensimmäistä päivää oli omistettu jumalille muun muassa näiden syntymäpäivinä, joita vietettiin siis kerran kuussa, ei kerran vuodessa. Muut juhlat olivat vuosittaisia ja vaihtelivat siis kuukausittain. Kuukaudelle nimensä antanut Gamelia oli hääjuhla, ja kuukauden aikana vietettiin usein häitä. Kuukaudelle sijoittui myös muun muassa Lenaia-juhla, josta sen vanhempi nimi oli peräisin.
Kuukauden päivät ja juhlat olivat:
Selitykset:
Helmiripsimonni
Helmiripsimonni, aikaisemmalta nimeltään täpläselkäuimari ("Synodontis angelicus") on ripsimonneihin kuuluva kala, jota pidetään myös akvaarioissa.
Aikuiset kalat ovat 9–18 senttiä pitkiä. Niiden pohjaväri on ruskea tai violetti, ja siinä on kellertäviä pyöreähköjä läikkiä. Nuoret, 4–9 senttiä pitkät yksilöt ovat erityisen kauniita: niillä hohtavan valkoiset läikät erottuvat selvästi punertavanvioletilta pohjalta.
Helmiripsimonnit elävät Kongojoen sekä sen sivujokien Kasain ja Ubangin vesistössä. Niille sopii ympäristö, joissa on kivikkoa, puunjuuria ja luolia.
Helmiripsimonnit ovat aktiivisia lähinnä öiseen aikaan.
Ne muodostavat lisääntymistä varten pareja. Akvaariokauppaa varten kaloja on kudetettu hormonien avulla.
Martti Enkovaara
Martti Enkovaara (21. joulukuuta 1925 – 3. lokakuuta 1997) oli suomalainen Helsingissä asunut arkkitehti. Enkovaara valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1959. Hän työskenteli vuodesta 1960 Kouluhallituksen rakennustoimistossa ja vuodesta 1965 hän oli toimistossa yliarkkitehtinä.
Koruripsimonni
Koruripsimonni ("Synodontis decorus") on ripsimonnien heimoon kuuluva kala, jota pidetään myös akvaarioissa.
Koruripsimonneilla on vaalean kermanvärisellä pohjalla suuria tummia läikkiä. Vatsapuoli on valkoinen. Erityispiirre on selkäevän takareunasta lähtevä siimamainen uloke, joka voi ulottua kalan pyrstöön asti. Aikuisen kalan tyypillinen pituus on 25 cm.
Koruripsimonnit elävät Kongojoen sekä sen sivujokien Kasain ja Ubangin vesistössä, mutta ei Luvuassa ja Luapulassa.
Akvaarioharrastajien mukaan koruripsimonni on yksi aroimmista monnilajeista. Se on liikkeellä lähinnä yöaikaan.
Amurinkitasampi
Amurinkitasampi ("Huso dauricus") on sampikalojen Huso-sukuun kuuluva kala. Kalaa on tavattu Amur-joessa Venäjän ja Kiinan puolella.
Amurinsampea käytetään yhtenä osana tai kokonaan Kaluga Beluga kaviaarissa. Mädin koko on iso (3,2 mm) ja kaviaarin alkuperämaa on usein Kiina. Kaviaarissa käytetty nimi Beluga Kaluga viittaa usein Kiinan tuontiin, jossa sitä viljellään. Mätiä saadaan yli 15 vuotiaisista kaloista.
Agathos Daimon
Agathos Daimon () tai Agathodaimon () eli ”Hyvä henki”, joskus myös Agathos Deos () eli ”Hyvä jumala”, oli antiikin kreikkalaisessa uskonnossa hyvä suojelushenki, joka esiintyy vain vähän mytologiassa, mutta jolla oli tärkeä asema kansanuskossa. Agathos Daimon esitetään usein yhdessä Agathe Tykhen (”Hyvä onni”) kanssa tai muiden suojelushenkien tavoin käärmeenä.
Agathos Daimonin uskottiin suojelevan yksilöitä ja perheitä. Tälle tarjottiin juomauhrina sekoittamatonta viiniä jokaisissa pidoissa. Tälle oli omistettu oma temppeli, joka sijaitsi Arkadiassa Megalopoliista Mainalokseen johtaneella tiellä. Myös muualla tälle oli tapana omistaa pieniä temppeleitä. Agathos Daimonia vastasi hyvänä henkenä Eudaimon tai Tykhodaimon, ja näiden vastavoimana toimi paha henki eli Kakodaimon. Pausanias piti Agathos Daimonia pelkkänä Zeuksen epiteettinä.
Muun muassa Ateenassa käytössä olleessa attikalaisessa kalenterissa jokaisen kuukauden toinen päivä eli kasvavan kuun toinen päivä oli omistettu Agathos Daimonille. Sitä edelsi Numenia eli uudenkuun pyhäpäivä, ja Numeniaa edeltävän kuun viimeinen päivä, joka tunnettiin nimellä ”vanha ja uusi päivä” ("henē kai nea") tai Hekaten deipnon ("Hekatēs deipnon"). Nämä muodostivat yhdessä kolmen kotijumalille omistetun päivän ryhmän.
Numenia
Numenia ( tai "Noumenia") oli antiikin Ateenassa vietetty uudenkuun juhla. Sitä vietettiin attikalaisen kalenterin kunkin kuukauden ensimmäisenä päivänä, sillä kuu-aurinkokalenterina sen jokainen kuukausi alkoi uudestakuusta.
Numenia sijoittui päivään, jolloin tehtiin ensimmäinen havainto uudenkuun jälkeen kasvavasta kuusta. Päivälle ei koskaan osunut mitään muita juhlia, ja siksi Plutarkhos viittaa siihen ”pyhimpänä kaikista päivistä”. Numenia-päivänä muun muassa uhrattiin suitsuketta kotijumalten alttareilla. Numenia oli myös suosittu markkina- ja kaupantekopäivä.
Numenia-päivää edelsi edeltävän kuun viimeinen päivä, joka tunnettiin nimellä ”vanha ja uusi päivä” () tai Hekaten deipnon (), jolloin kuu oli pimeimmillään, ja sitä seurasi kasvavan kuun toisena päivänä Agathos Daimonin (”Hyvän hengen”) päivä. Nämä muodostivat yhdessä kolmen kotijumalille omistetun päivän ryhmän.
Boedromia
Boedromia () oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka oli omistettu Apollon Boedromiokselle eli ”Apollon Auttajalle”. Sitä vietettiin juhlasta nimensä saaneen Boedromion-kuun 7. päivä eli nykyisen syys-lokakuun aikoihin.
Apollonin epiteetti Boedromios (”Auttaja” < , ”hädässä auttava”), jota käytettiin muun muassa Boiotiassa, antaa ymmärtää, että Apollonia kunnioitettiin juhlassa jonkinlaisena sodanjumalana joko omasta ansiostaan tai siksi, että Apollonin oraakkelien katsottiin antaneen hyödyllisiä neuvoja. Juhlalle itselleen esitetään kreikkalaisessa mytologiassa kuitenkin useita selityksiä. Plutarkhoksen mukaan Theseus uhrasi Apollonille ennen amatsoneja vastaan käymäänsä taistelua, joka käytiin Boedromion-kuussa. Ateenalaiset viettivät Boedromia-juhlaa voitokkaan taistelun kunniaksi vielä myöhempinäkin aikoina. Euripideen ja "Sudan" mukaan juhlan alkuperä oli kuitenkin taistelussa, joka seurasi, kun Ksuthos tai tämän poika Ion tuli apuun Eumolpoksen hyökättyä Ateenaan.
Juhlasta itsestään ei tiedetä paljoakaan, lukuun ottamatta sitä seikkaa, että silloin uhrattiin Apollonin lisäksi myös Artemiille.
Elafebolia
Elafebolia (, ) oli antiikin kreikkalainen juhla, joka oli omistettu Artemis ”Kauriinmetsästäjättärelle”. Ateenassa juhlaa vietettiin siitä nimensä saaneen Elafebolion-kuun 6. päivä eli nykyisen maalis-huhtikuun aikoihin.
Muinaisina aikoina Artemiille oli todennäköisesti uhrattu saaliiksi saatuja kauriita (). Kauriiden käytyä harvinaisemmiksi jumalattarelle alettiin uhrata "elafos"-nimisiä kakkuja, jotka nimestä päätellen oli tehty kauriin muotoon. Juhla tunnettiin monissa kreikkalaisissa kaupungeissa. Ateenassa sitä ei välttämättä kuitenkaan vietetty juurikaan enää klassisella kaudella; oletettavasti juhla alkoi menettää kaupungissa merkitystään 400–300-luvuilta eaa. lähtien muutama päivä sitä myöhemmin vietetyn kaupunki-Dionysian merkityksen kasvaessa.
Hyampoliissa samannimistä juhlaa vietettiin thessalialaisista saadun voiton kunniaksi. Kalydonissa ja Patraissa samankaltainen juhla tunnettiin Artemis Lafrian juhlana nimellä Lafria.
Gamelia
Gamelia () eli Theogamia (, ”Jumalten avioliitto”) eli Hieros gamos (, ”Pyhä avioliitto”) oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka juhlisti Zeuksen ja Heran pyhää avioliittoa. Sitä vietettiin juhlasta nimensä saaneen Gamelion-kuun 27. päivä eli nykyisen tammi-helmikuun aikoihin.
Juhla oli omistettu Zeukselle Zeus Teleioksena eli perheenpäänä ja Heralle Hera Teleiana. Yhdessä nämä toimivat avioliittojen suojelijoina. Juhlasta tiedetään vain vähän, mutta siihen kuului juhlapidot. Koko Gamelion-kuukautta pidettiin sen ansiosta otollisena hääjuhlille. On kuitenkin mahdollista, että kuukausi oli alun perinkin yleinen hääkuukausi, koska kevät saapui pian sen jälkeen, ja juhla kehittyi tämän perusteella myöhemmin.
Jermo Laosmaa
Jermo Pauli Johannes Laosmaa, sukunimi aik. "Lindholm" (16. huhtikuuta 1911 Helsinki – 12. marraskuuta 1962) oli suomalainen Helsingissä asunut arkkitehti.
Laosmaan isä oli kansakoulujohtaja Alex I. Lindholm. Hän opiskeli Saksassa ja valmistui arkkitehdiksi Strelitzin teknillisestä opistosta vuonna 1935. Laosmaa työskenteli SOK:n rakennusosastolla 1937, Arkkitehtitoimisto Aalto & Kokon palveluksessa 1938–1939, Insinööritoimisto Alfred A. Palmbergilla 1939–1950 ja vuodesta 1950 alkaen hän oli Valion rakennusosaston hoitajana.
Jermo Laosmaa oli naimisissa vuodesta 1939 arkkitehti Marjatta Gestrinin kanssa. He suunnittelivat yhdessä monia asuinrakennuksia.
Hekatombaia
Hekatombaia () tai Hekatomboia () () oli antiikin kreikkalainen juhla, joka sai nimensä silloin suoritetusta hekatombiuhrista eli sadan härän uhraamisesta.
Juhla tunnetaan muun muassa Ateenasta, jossa se oli omistettu Apollonille. Ateenassa juhlaa vietettiin siitä nimensä saaneen Hekatombaion-kuun 7. päivä eli heinä-elokuun aikoihin. Hekatombaion-kuu oli attikalaisessa kalenterissa vuoden ensimmäinen kuukausi, ja Hekatombaia vuoden ensimmäinen suurempi juhla.
Juhla tunnetaan myös muun muassa Aiginalta ja Argoksesta, jossa se oli omistettu Heralle, sekä Delfoista, Delokselta, Lakoniasta (Spartasta) ja Tegeasta.
Maimakteria
Maimakteria (, ) oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka oli omistettu Zeus Maimakteelle. Sitä vietettiin juhlasta nimensä saaneessa Maimakterion-kuussa eli nykyisen marras-joulukuun aikoihin, mutta sen tarkempaa päivää ei tunneta. Juhlassa säiden ja ilmojen säätäjää Zeusta rukoiltiin antamaan leutoja talvisäitä. Zeuksen Maimaktes-epiteetti tarkoitti ”myrskyisää”. Muutoin juhlasta tiedetään vain vähän.
Metageitnia
Metageitnia () oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka oli omistettu Apollon Metageitniokselle. Sitä vietettiin Metageitnion-kuussa eli nykyisen elo-syyskuun aikoihin, mutta sen tarkempaa päivää ei tunneta.
Metageitnia oli hyvin vanha naapurustojuhla, joka juhlisti jollakin tavalla asuinpaikan vaihdoksia. Kreikkalaisessa mytologiassa juhla kytkettiin Theseuksen muuttoon Meliten demoksesta Diomeian demokseen. Myöhemmin se liitettiin muun muassa Joonian siirtokuntien perustamisen aikaan. Apollon Metageitnios toimi siirtokuntien perustamisen suojelijana. Vilkkaimman siirtokuntien perustamisen vaiheen jäätyä taakse juhlan merkitys väheni, ja klassiselle kaudelle tultaessa se oli muuttunut lähinnä nimeksi.
Lasiahven
Lasiahven ("Parambassis ranga") on lasiahventen heimoon kuuluva pienikokoinen kala.
Lasiahvenilla on läpinäkyvä ja litteähkö ruumis. Sen luut voidaan nähdä selvästi, kuten myös jotkut elimet. Kala on väriltään hieman kellertävä ja hopeanhohtoisa. Se voi kasvaa kahdeksan senttimetrin pituiseksi. Se on parvikala. Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton mukaan laji on elinvoimainen.
Lasiahven on lihansyöjiä ja ne syövät muun muassa hyttystentoukkia ja Glycera matoja. Ne syövät myös pakastettuja ja kuivatettuja ravintoeläimiä. Lajin kalat ovat innokkaita syömärejä.
Lasiahvenet elävät joissa, puroissa, kanavissa ja lammikoissa. Kalat elävät parvissa. Lasiahvenia elää Pakistanissa, Intiassa, Bangladeshissa, Myanmarissa, Thaimaassa, Malesiassa ja Nepalissa.
Lasiahvenet lisääntyy 24–28 celsiusasteisessa vedessä. Naaras tekee noin 150 mätimunaa kasvillisuuden sekaan. Poikaset kuorituvat 24 tunnin sisällä.
Lasiahvenet ovat rauhallisia ja ujoja. Ne eivät ole agressiivisia.
Jinan Yaoqiangin kansainvälinen lentoasema
Jinan Yaoqiangin kansainvälinen lentoasema on lentoasema Shandongin maakunnan pääkaupunki Jinanissa, Kiinassa. Se sijaitsee Yaoqiangin suurkunnassa Lichengin kaupunkipiirissä Jinanissa. Matka Jinanin keskustaan linnuntietä on noin 30 kilometriä.
Vuonna 2017 se oli Kiinan 25. vilkkain lentoasema noin 14,3 miljoonalla matkustajalla.
Mokkaripsimonni
Mokkaripsimonni ("Synodontis afrofischeri") on ripsimonneihin kuuluva kala, jota pidetään myös akvaarioissa.
Mokkaripsimonnit ovat marmorikuvioisia, kellanruskeita.
Sukukypsiksi tullessaan ne ovat 10-12 cm pitkiä, ja harvoin kasvavat yli 15 cm pitkiksi.
Mokkaripsimonnit elävät Afrikassa Victoria-, Nabugabo- ja Kyoga-järvien vesistöissä, Niilissä, Rukwa-järvessä ja Malagarazi-joessa. Se viihtyy mieluummin joissa kuin järvissä, parhaiten kasvillisuuden seassa jokien rantavesissä.
Miki Núñez
Miguel Núñez Pozo (s. 6. tammikuuta 1996 Terrassa, Espanja), tunnettu myös taitelijanimellään Miki Núñez tai Miki, on espanjalainen laulaja. Hän edustaa Espanjaa kappaleella "La venda" vuoden 2019 Euroviisuissa Tel Avivissa.
Vuonna 2018 Miki osallistui "Operación Triunfo" -laulukilpailun kymmenennelle tuotantokaudelle ja sijoittui kilpailussa kuudenneksi.
Ennen "Operación Triunfo"a Miki soitti kitaraa ja pianoa sekä suoritti hallinnon ja johtamisen tutkinnon. Hän toimi myös laulajana cover-bändissä nimeltä Dalton Bang, jonka kanssa hän kävi kiertueella ympäri Kataloniaa. Vuonna 2018 hän koe-esiintyi "Operación Triunfo" -laulukilpailun kymmenennellä tuotantokaudella ja oli yksi kahdeksastatoista kilpailijasta, jotka valittiin kilpailun avajaisgaalaan. Kilpailussa hän selviytyi semifinaaleihin asti ja sijoittui kuudenneksi.
Miki oli myös yksi kolmestatoista "Operación Triunfo" -kilpailijasta, joille annettiin kappale formaatin sivukilpailuun, jossa valitaan Espanjan edustaja Eurovision laulukilpailuun. Mikille annettiin yhteensä kolme kappaletta: "Nadie se salva" (duetto Natalia Lacunzan kanssa), "El equilibrio" sekä "La venda". Mikin kappaleista kaksi valittiin kilpailuun: "La venda" sekä "Nadie se salva". Tämä teki Mikistä ja Nataliasta ainoat kilpailijat jotka kilpailivat kilpailussa kahdella kappaleella. "La venda" valittiin yleisöäänestyksellä edustamaan Espanjaa 20. tammikuuta 2019.
Aarno Raveala
Aarno Brynolf Raveala, sukunimi aik. "Reimann" (16. elokuuta 1911 Helsinki – 15. heinäkuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Raveala pääsi ylioppilaaksi 1932 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1943. Hän toimi opiskeluaikanaan SOK:n rakennusosaston piirtäjänä ja valmistuttuaan arkkitehdiksi hän oli siellä toimistoarkkitehtina 1944–1950. Hän perusti sitten oman arkkitehtuuri- ja insinööritoimiston vaimonsa Terttu Ravealan kanssa. Raveala oli Uudenmaan läänin lääninrakennustoimiston lääninarkkitehdin viransijaisena vuodesta 1954 ja hän toimi Uudenmaan läänin kaavoitus- ja rakennustoimen tarkastajana 1968–1974, kunnes jäi eläkkeelle. Hän sai yliarkkitehdin arvonimen 1974.
Raveala osallistui 1950-luvulla Tammen "Joka Kodin tietokirjan" ja Kirjamiehen "Talonrakennustekniikan käsikirjan" toimitustyöhön. Hän laati myös rakennusopin alalta kirjekursseja.
La venda
La venda on Mikin esittämä kappale, jolla hän edustaa Espanjaa vuoden 2019 Eurovision laulukilpailussa.
Plectroglyphidodon johnstonianus
Plectroglyphidodon johnstonianus on koralliahventen heimoon kuuluva kalalaji. Se kasvaa enimmillään noin 14 senttimetriä pitkäksi, ja sitä tavataan Intian valtameressä ja Tyynessämeressä Afrikan itärannikolta Havaijille, Madquesassaarille ja Pitcairnille.
Sukukypsät "P. johnstonianus" -yksilöt liikkuvat usein koralliriuttojen ulkoreunan rinteillä. Laji käyttää ravinnokseen levää ja todennäköisesti korallien polyyppeja.
Lisääntymiskaudella laji muodostaa pareja. Laji kiinnittää munansa alustaan, ja koiraat vartioivat munia.
Abudefduf troschelii
Abudefduf troschelii on koralliahveniin kuuluva kalalaji, jota tavataan Amerikan rannikolla Tyynenmeren itäosissa Kalifornian eteläosista, Kalifornianlahdelta Perun keskiosiin asti sekä alueen saarien ympäristössä.
"A. troschelii" on yleinen laji, eikä siihen tiedetä kohdistuvan suuria uhkia. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto pitää sitä elinvoimaisena lajina. Se on monissa tutkimuksissa havaittu olevan elinympäristönsä yleisempiä lajeja. Esimerkiksi Galápagossaarilla se oli vuonna 2004 julkaistussa raportissa tutkimusalueen toiseksi yleisin laji.
Sukukypsät "A. troschelii" -yksilöt elävät kallio- ja koralliriutoilla. Ne syövät planktonia, selkärangattoia ja levää. Lisääntymiskaudella laji muodostaa pareja, ja koiraat vartioivat alustaan kiinnitettyjä munia.
Koomikon lapsuus
Koomikon lapsuus ("En komikers uppväxt") on ruotsalainen tv-minisarja ja siitä leikattu elokuva vuodelta 1992. Se perustuu Jonas Gardellin omaelämäkerralliseen romaaniin "Koomikon synty". Sarjan on ohjannut Gardellin oman käsikirjoituksen pohjalta Jonas Cornell. Gardellia muistuttavaa hahmoa, standup-koomikko Juha Lindströmiä aikuisena näyttelee Björn Kjellman ja lapsena David Boati.
Kolmiosaisesta 135-minuuttisesta sarjasta on Suomessa esitetty 105-minuuttinen elokuvaversio Yle TV2 -kanavalla 28. lokakuuta 1995.
Suomalaisäidin ja ruotsalaisisän poika Juha on varttunut 1970-luvun lapsesta 1990-luvun koomikoksi, joka kiertää esiintymässä ravintoloissa ja tekee pilaa myös omasta lapsuudestaan. Takaumien kautta alkaa selvitä, että seitsemäsluokkalainen Juha oli jo lapsena luokan pelle, joka halusi saada kaikki pitämään itsestään. Koulun ulkopuolella hän viettää aikaa samanluokkalaisen nätin naapurintytön Jennyn kanssa, mutta koulussa hän haluaa olla yksi koulun koviksista. Vähitellen esiin nousee Juhan lapsuudentrauma, hänen aiheuttamansa koulukiusaaminen luokan erilaista poikaoppilasta kohtaan, joka päätyy tekemään itsemurhan hirttäytymällä. Eräällä keikalla Juha tapaa uudelleen Jennyn, joka ei muista Juhaa hyvällä.
"Helsingin Sanomien" Leena Virtanen kirjoitti elokuvaversion tv-esityksen alla 1995 tarinan kehittyvän alun lempeästä nostalgiasta yllättävänkin rajuksi ja kyyniseksi kuvaukseksi lasten julmuudesta ja vanhempien ymmärtämättömyydestä.
Syksyllä 2018 kerrottiin, että kirjan pohjalta ollaan tekemässä uutta elokuvaa, jonka ohjaa Rojda Sekersöz.
Duncan Laurence
Duncan de Moor (s. 11. huhtikuuta 1994 Spijkenisse, Alankomaat), tunnettu myös taitelijanimellään Duncan Laurence, on hollantilainen laulaja. Hän edustaa Alankomaita vuoden 2019 Eurovision laulukilpailussa Tel Avivissa.
Laurence aloitti musiikkiuransa rock-akademiassa Tilburgissa soittaen lukuisissa koulubändeissä. Hän hiljattain valmistui koulusta. Laurence osallitui "The Voice of Holland" -kilpailun viidennelle tuotantokaudelle, jossa hänen valmentajanaan toimi Ilse DeLange. Hän, yhdessä Jihad Rahmounin kanssa kirjoittivat kappaleen "Closer" k-popyhtyeen TVXQ:n vuoden 2018 albumille nimeltä "New Chapter #1: The Chance of Love".
Aila Airo
Yrittäjä, kosmetologi Aila Airo-Paul, kenraali A. F. Airon ensimmäinen tytär, syntyi 15. huhtikuuta 1926 Helsingissä. Aila Airo tiesi jo nuorena haluavansa kosmetologiksi, ja kenraali-isänsä vastusteluista huolimatta hän hakeutui opiskelemaan Suomen ainoaan kosmetologikouluun Académie Scientifique de Beauté'n, josta hän valmistui 1946.
Valmistuttuaan kosmetologiksi 5.3.1946 Aila Airo perusti kotinsa yhteyteen pienen vastaanoton. Kauneudenhoidosta tuli hänelle elämäntehtävä. Sodan jälkeisessä Suomessa ei juuri ollut käytössä hoitotuotteita tai -laitteita. Kekseliäänä ja yritteliäänä kosmetologina hän kuitenkin onnistui hankkimaan tutulta farmaseutilta muutamia perustarpeita. Intohimo työhön ja kauneuteen kasvattivat yritystä vähitellen.
Aila Airo-Paul oli hyvin aktiivinen ja vahvasti intuitioonsa luottava kosmetologi. Hänen elämäntyönsä oli pioneerihenkistä. Airo-Paul piti tärkeänä välittää oikeata tietoa kosmetologin työstä, ja hän aloitti säännöllisen yhteydenpidon viestimiin jo 1960-luvulla antamalla haastatteluja ja kirjoittamalla artikkeleita.
Alusta alkaen Aila Airo halusi jakaa tietoa ihonhoidosta asiakkailleen ja hän piti ensimmäisenä Suomessa ihonhoito- ja meikkikursseja kuluttajille. Hän itse etsi ratkaisuja mm. herkän ihon erityisongelmiin, ja niin liiketoiminta laajeni jo 1960-luvulla ammattikosmetiikan maahantuontiin. Omalle allergiselle iholle löytyi ammattikosmetiikkasarja Doctor Eckstein ystävän kautta, ensin käyttöön omaan kauneushoitolaan ja verkostojen kautta kollegoille. Uuden tiedon saaminen oli todella työlästä: verkostoituminen ja ulkomaan matkat olivat tuolloin iso ponnistus.
Aila Airo perusti Helsinkiin Aleksanterinkadulle vuonna 1964 Suomen ensimmäisen selektiivisen kosmetiikan erikoisliikkeen Beautyboxin, jossa asiakasta palvelivat kosmetologit, ihonhoidon asiantuntijat. Erityisesti nuorille, "meikkileikkimielisille", suunnatun Meikkipussin Aila Airo perusti vuonna 1973.
Aila Airo-Paul toimi aktiivisesti myös alansa järjestötyössä, muun muassa Kosmetologien yhdistyksen varapuheenjohtajana, Kosmetologien yhdistyksen opiston johtokunnassa, Helsingin kemikalikauppiasyhdistyksen hallituksessa, Kemikalikauppiasliiton hallituksessa sekä alan järjestöjen erilaisissa toimikunnissa ja työryhmissä. Hänelle myönnettiin työstään kunniamerkkejä ja -jäsenyyksiä.
Aila Airo-Paul kuoli vaikeaan sairauteen 27. huhtikuuta 2005 kotonaan Espoossa. Hän oli 79-vuotias. Aila Airo-Paulin elämään kuului tärkeänä osana perhe ja lapset, vaikka valintoja vahvasti johdatteli rakkaus työhön. Aila Airon tyttäret, yrittäjät SKY-kosmetologi Anitra Airo-Pimiä ja KTM Satu Söderlund jatkavat kauneudenhoitoalan perheyrityksen Aila Airo Kauneuspalvelut toimintaa, ja jo kolmas polvi, Anitran tyttäret muotoilija AMK Katja Kemppi ja SKY- ja CIDESCO-kosmetologi Nunnu Järvilehto työskentelevät yrityksessä.
Rengasripsimonni
Rengasripsimonni ("Synodontis ocellifer") on ripsimonneihin kuuluva kala, jota pidetään myös akvaarioissa.
Rengasripsimonnien pohjaväri on kellanharmaa, ja siinä on tummia kuvioita. Nuoren yksilön kuviot ovat pilkkuja, mutta aikuisilla ne muuttuvat renkaiksi. Rasvaevä (takimmainen selkäpuolen evä) on huomattavan suurikokoinen. Kala kasvaa 18 cm pitkäksi.
Sukukypsiksi tullessaan ne ovat noin 12 cm pitkiä.
Rengasripsimonnit elävät Afrikassa Senegal-, Gambia-, Niger-, Volta-jokien ja Tšadjärven vesistöissä. Akvaariokauppaa varten kaloja kasvatetaan kaukoidässä.
Antti Granlund
Antti Granlund on suomalainen toimittaja ja radiojuontaja. Hän juontaa tamperelaisen Radio 957:n iltapäivälähetyksiä arkisin kello 13 - 18. Granlund kirjoittaa myös rocklehti Soundiin ja on Antti X Antti -musiikkipodcastin toinen tekijä.
Granlund on aikaisemmin työskennellyt Iskelmä-radion aamujuontajana ja tuottajana sekä SBS Median Cityradiot-ketjun juontajana Radio 957:ssa, Radio Sadassa, Radio Megassa ja Radio Jyväskylässä. Hän on toiminut myös tamperelaisen improvisaatioteatteri Snorkkelin muusikkona ja esiintynyt Elisan tv-mainoksissa.
Ouidahin historiallinen museo
Ouidahin historiallinen museo () sijaitsee Ouidahissa, Beninissä entisessä portugalilaisessa linnoituksessa. Museossa on runsaasti historiallisesti merkittäviä esineitä ja kuvituksia.
Museota johtaa kuraattori ja henkilökuntana on useita koulutettuja oppaita. Museo on osa museoverkostoa, jota hallinnoi Beninin kulttuuriperinnön virasto, joka on kulttuuri-, taide- ja matkailuministeriön alainen.
Museo sijaitsee rakennuskokonaisuudessa, jota ennen kutsuttiin nimellä São João Baptista de Ajudá. Se oli aikaisemmin Portugalin São Tomé ja Príncipen eksklaavi Ouidahin kaupungissa. Linnoitus perustettiin vuonna 1721 ja siinä oli linnoitus ja tehdas, joka toimi kauppa-asemana. Varhaisvaiheessa portugalilaiset hoitivat orjakauppaa linnoituksen sisällä. Dahomeyn kuningaskunnan aikana rakennus toimi alueella Portugalin diplomaattisena edustustona.
Dahomeyn itsenäistymisen jälkeen vuonna 1961 Dahomeyn enklaavi vallattiin pakkokeinoin ja sen asukkaat, portugalilaiset virkailijat perheineen karkotettiin. Ennen lähtöään asukkaat polttivat rakennukset.
Marraskuun 13. päivänä 1964 annetulla asetuksella linnake luokiteltiin historialliseksi muistomerkiksi. Se kunnostettiin Ranskan ja Yhdysvaltojen taloudellisella tuella. Museo avattiin vuonna 1967.
Museon kokoelma on ryhmitelty kuuteen pääteemaan: portugalilainen linnoitus (jossa museo sijaitsee), Xwédan kuningaskunta, Dahomeyn kuningaskunta, orjakauppa, voudun ja Beninin ja Uuden maailman väliset kulttuuriyhteydet.
Noin hehtaarin suuruisella linnoitusalueella ovat Portugalin edustajan residenssi, kappeli, sotilasvartio ja sotilasvaruskunta. Museon pysyvät kokoelmat ovat pääosin residenssirakennuksessa ja muuttuvat näyttelyt ovat tavallisesti kappelissa. 
Mueossa on useita merkittäviä tutkimuskokoelmia arkeologisista kaivauskohteista Ouidah-Savin alueella. Näitä tutkimuksia tehneet yliopistot (UCLA, University of South Carolina, University of Virginia) ovat myös tutkimusyhteistyössä Beninin Abomey-Calavin yliopiston kanssa.
Museo on osa niin sanottua Orjareittiä, jossa voi seurata orjuuttamisen vaiheita Ouidahissa.
Vuonna 2015 museo oli ehdolla Afrikan kategoriassa johtavaksi kulttuurikohteeksi.
Vasili Podkolzin
Vasili Aleksandrovitš Podkolzin (; s. 24. kesäkuuta 2001 Moskova, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija, joka pelaa KHL-joukkue SKA Pietarin organisaatiossa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Podkolzinia on yleisesti pidetty yhtenä ikäluokkansa lupaavimmista pelaajista ja hänestä odotetaan ensimmäisen kierroksen varausta . Tammikuussa 2019 mm. "The Sports Networkin" asiantuntuja Craig Button arvioi Podkolzinin tulevan varatuksi koko varaustilaisuuden kolmantena pelaajana Jack Hughesin ja Kaapo Kakon jälkeen.
Podkolzin on Belyje Medvedin kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Vitjaz Podolskiin. Podkolzin oli kaudella 2016–2017 tehoilla 16+23=39 seuran U16-junioreiden paras syöttäjä ja hän jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Ivan Maninin kanssa.
WHL-joukkue Medicine Hat Tigers varasi Podkolzinin 92. pelaajana . Hän päätti jatkaa kaudella 2018–2019 uraansa kuitenkin kotimaassaan ja siirtyi SKA Pietarin organisaatioon. Podkolzin pelasi alkukautensa lähinnä VHL-joukkue SKA-Nevan ja Venäjän nuorten sarja MHL:n SKA-46:n vahvuudessa. Hän teki KHL-debyyttinsä vain 17-vuotiaana 12. marraskuuta 2018 Avtomobilist Jekaterinburgia vastaan. Podkolzin sai ottelussa jääaikaa 2.07 minuuttia. Podkolzin keräsi myös teholukeman -1.
Podkolzin pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2019, jolloin hän voitti pronssia. Podkolzin pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän jakoi Venäjän sisäisen tehotilaston voiton Aleksandr Romanovin ja Jegor Zamulan kanssa lukemalla +5. Podkolzin valittiin myös Slovakiaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Podkolzin pelasi myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2018, jolloin hän toimi Venäjän kapteenina ja johdatti joukkueen pronssiin. Podkolzin onnistui maalinteossa turnauksen jokaisessa viidessä ottelussaan. Pronssiottelussa Yhdysvaltoja vastaan hän onnistui tekemään kypärätempun. Podkolzinin kaksi ensimmäistä maalia syntyivät ylivoimalla. Podkolzin keräsi ottelussa syöttöpisteen myös Ilja Nikolajevin tekemään Venäjän 5–4-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliin. Hän voitti tehoilla 8+3=11 koko turnauksen maalipörssin ja jakoi pistepörssin voiton Kanadan Alexis Lafrenièren kanssa.
Podkolzin pelasi myös alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa vuonna 2018, jolloin hän toimi Venäjän kapteenina ja johdatti joukkueen hopeaan. Podkolzin jakoi tehoilla 3+5=8 turnauksen pistepörssin voiton Yhdysvaltain Bobby Brinkin kanssa, mutta hän vei suuremman maalimääränsä myötä kuitenkin varsinaisen kärkisijan. Podkolzin valittiin turnauksen tähdistökentälliseen. Hän pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2017, jolloin Podkolzin jakoi tehoilla 1+5=6 Venäjän sisäisen pistepörssin voiton Daniil Gutikin kanssa ja sisäisen syöttöpörssin voiton Daniil Zaruban kanssa. Hän pelasi myös Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2017, jolloin Podkolzin voitti kultaa. Turnauksen avausottelussa isäntämaa Turkkia vastaan hän onnistui tekemään kypärätempun ja kaikkiaan seitsemän tehopistettä, kun Venäjä voitti ottelun todellisin murskalukemin 0–42.
Brahim Díaz
Brahim Abdelkader Díaz (s. 3. elokuuta 1999 Málaga, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Real Madridia ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Brahimin mahdollinen siirto pois Manchester Citystä nousi puheenaiheeksi, kun hänen silloinen sopimuksensa oli päättymässä kesällä 2019 eikä uutta sopimusta seuran kanssa oltu onnistuttu solmimaan. 6. tammikuuta 2019 Brahim palasi takaisin kotimaahansa ja teki 6½-sopimuksen Real Madridin kanssa. Hänestä maksettiin noin 17 miljoonan euron siirtokorvaus, joka voi myöhemmin nousta 24 miljoonaan euroon, mikäli menestysehdot täyttyvät.
Hän teki ensiesiintymisensä uudessa seurassaan 9. tammikuuta 2019 Copa del Reyn ottelussa Leganésia vastaan.
Topias Kuukkanen
Topias Kuukkanen (s. 6. maaliskuuta 1992 Jyväskylä) on suomalainen koripalloilija, joka pelaa Uudenkaupungin Korihaissa. 187-senttinen heittävä takamies Kuukkanen saavutti Salon Vilppaan pelaajana SM-hopeaa vuosina 2017 ja 2018.
Kuukkasen kasvattajaseura on jyväskyläläinen Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat (HoNsU). Viime vuosina Kuukkanen on ollut ainoa keskisuomalainen pelaaja miesten Korisliigassa. Kaudella 2017–18 myös äänekoskelainen Antti Kanervo pelasi kotimaista Korisliigaa Kuukkasen ohella.
Kuukkanen pelasi juniorivuodet HoNsU:n riveissä, parhaana saavutuksena oli A-poikien SM-pronssi vuonna 2009. Samana vuonna Kuukkanen pelasi ensimmäiset miesten ottelunsa 1A-divisioonassa nousten pian BC Jyväskylän avainpelaajien joukkoon. Kuukkanen pelasi 1A-divisioonassa yhteensä seitsemän kautta, mutta otteluita kertyi vain 126. Syynä olivat useat loukkaantumiset. Tuloksellisesti Kuukkasen paras kausi oli 2015–16, jolloin hän HoNsU:n riveissä tilastoi 17,1 pisteen ottelukeskiarvon ollen kahta muutamia otteluita pelannutta ulkomaalaispelaajaa lukuun ottamatta joukkueen tilastoykkönen niin pisteissä kuin syötöissä. Kuukkanen edusti 1A-divisioonassa mainittujen seurojen lisäksi myös Säynätsalon Rientoa ja Forssan Koripoikia. Keväällä 2013 SäyRi selvisi Suomen Cupin (ei LiigaCup) finaaliin, jonka Tapiolan Honka kuitenkin voitti. M1DA:n piste-ennätyksekseen Kuukkanen merkkautti 36 pistettä, jotka hän tilastoi HBA:ta ja Porvoon Tarmoa vastaan HoNsU:n paidassa kaudella 2015–16.
Kesällä 2016 Kuukkanen sai opiskelupaikan Salosta ja siirtyi Korisliigaan solmittuaan kaksivuotisen sopimuksen Salon Vilppaan kanssa. Molempina vuosina Vilpas voitti Korisliigan runkosarjan mutta joutui tyytymään SM-hopeaan. Kuukkanen tilastoi Salossa keskiarvokseen 2,5 pistettä/ottelu. Kaudelle 2018–19 Kuukkanen siirtyi Uudenkaupungin Korihaiden liigajoukkueeseen. Hän nousi heti yhdeksi Korihaiden avainpelaajista ja yleisön suosikiksi. Pisteitä Korihaissa on kertynyt yli kymmenen pisteen keskiarvolla. Yhden ottelun piste-ennätys 26 pistettä syntyi 2.11.2018 Ura Basketia vastaan.
Kuukkanen pelasi juniorina myös jalkapalloa ja salibandya. Salibandyssa Kuukkanen saavutti yhden junioreiden SM-pronssin, ja jalkapallossa hän edusti kahdesti Keski-Suomea piirijoukkueiden Pohjola Cupissa.
Kuukkanen on kasvanut korisperheessä. Isä Tapani on entinen aktiivipelaaja ja pelasi HoNsU:n ensimmäisessä SM-sarjajoukkueessa kaudella 1984-85. Pikkuveli Tiitus (s. 2000) on pelannut 11 alle 18-vuotiaiden maaottelua ja pelaa tällä kaudella HoNsU:n A-poikien lisäksi JBA:n edustusjoukkueessa 1A-divarissa.
Kuukkanen on opiskellut liiketaloutta.
Hugh Lewin
Hugh Lewin (3. joulukuuta 1939 Lydenburg, Etelä-Afrikka – 16. tammikuuta 2019) oli eteläafrikkalainen rotuerottelun vastainen aktivisti, toimittaja ja kirjailija. Hän oli juutalainen. Hänet tuomittiin sabotaasiin osallistumisesta seitsemäksi vuodeksi vankilaan, jossa häntä kidutettiin. Hän muutti pois Etelä-Afrikasta vuonna 1971 ja asui kymmenen vuotta Lontoossa ja ja vuodesta 1980 Zimbabwessa. Hän palasi Etelä-Afrikkaan 1990-luvulla. Hänen teoksensa "Bandiet: Out of Jail" on kuvittanut Harold Strachan. Se perustuu hänen vankilassa kirjoittamaansa salaiseen päiväkirjaan. Teos sai vuonna 2003 Olive Schreinerin palkinnon. Teoksesta "Stones against the Mirror" hän sai vuonna 2011 Sunday Timesin Alan Patonin palkinnon.
Lewinilta on julkaistu suomeksi runot "Kosketus" ja "Sireenit, nyrkit, saappaat".
Lewin oli naimisissa asianajaja Pat Davidsonin kanssa ja myöhemmin toimittaja Fiona Lloydin kanssa. Hänellä oli kaksi tytärtä.
Tšernenko
Tšernenko (; ) on alun perin ukrainalainen sukunimi. Se on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Mortal Kombat 11
Mortal Kombat 11 on tuleva NetherRealm Studiosin ja Shiver Entertainmentin kehittämä sekä Warner Bros. Interactive Entertainmentin julkaisema tappelupeli. Peli kuuluu "Mortal Kombat" -pelisarjaan. Pelin ennakoidaan tulevan 23. huhtikuuta 2019 Nintendo Switchille, Microsoft Windowsille, PlayStation 4:lle ja Xbox Onelle.
Pelin ennakkotilaavat saavat pääsyn maaliskuun aikana tulevaan betaan ja myös pelattavana hahmona Shao Kahnin.
Värväämö
Värväämö Oy on suomalainen henkilöstöpalveluyritys, jonka palveluita ovat muun muassa henkilöstövuokraus sekä suorarekrytointi. Yrityksen päätoimialoina ovat rakentaminen sekä rakennustuoteteollisuus.
Värväämön perustivat vuonna 2015 Joonas Palosaari, Janne Palosaari, Hermanni Kärkkäinen sekä Jarno Paappanen. Joonas Palosaari toimii yrityksen toimitusjohtajana. Yrityksen missiona on perustamisesta alkaen ollut työntekijälähtöisemmän ja inhimillisemmän työelämän rakentaminen niin rakennusalalla kuin laajemminkin. Yrityksen slogan on: "Kovimmat duunit. Pehmeimmät arvot."
Valtakunnallisesti Värväämö työllistää vuosittain yli 1000 työntekijää sekä vakinaisiin että määräaikaisiin työsuhteisiin. Värväämön liikevaihto oli vuonna 2017 10,8 miljoonaa euroa. Yhtiön päätoimipiste sijaitsee Helsingissä ja muut toimipisteet Turussa, Tampereella, Oulussa, Porissa ja Kuopiossa.
Syksyllä 2018 Värväämö liittyi osaksi Enersense International Oyj -konsernia.
Lindö (täsmennyssivu)
Lindö voi tarkoitta:
Philipsburg (Sint Maarten)
Philipsburg on Sint Maartenin pääkaupunki.
Philipsburgista tuli Sint Maartenin pääkaupunki vuonna 1768. Se tunnetaan laajalti siirtomaa-aikaisesta arkkitehtuuristaan. Philipsburg perustettiin Alankomaiden kauppapaikkana ja sen linnoitukset muistuttavat kaupungin aiemmasta strategisesta tärkeydestä.
Dendrocnide
Dendrocnide on nokkoskasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu yli neljäkymmentä lajia tropiikin puita ja pensaita. Samaan heimoon kuuluvien nokkosten tavoin "Dendrocnide"-puiden lehdet, varret ja hedelmät ovat pienten poltinkarvojen peittämiä. Ihmisen tai eläimen koskettaessa kasvia poltinkarvan kärki katkeaa, jolloin jäykkä ja ontto karva pistää polttavaa nestettä ihon alle injektioneulan tavoin. Australiassa nimellä "gympie-gympie" tunnettua lajia "Dendrocnide moroides" pidetään poltteeltaan erityisen vaarallisena.
Sukuun kuuluu yli neljäkymmentä lajia.
Fredericksburg (Texas)
Fredericksburg () on kaupunki Gillespien piirikunnassa, Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 10 530. Fredericksburgin perusti Preussista Texasiin muuttanut John O. Meusebach vuonna 1846. Kaupungin pormestarina toimii nykyisin Linda Langerhans.
Dodge St. Regis
Dodge St. Regis on full-size -luokan henkilöauto, jota yhdysvaltalainen Chrysler Corporation valmisti vuosina 1978-1981 Dodge -brändin alla. Se on teknisesti samankaltainen Chrysler Newportin, Chrysler New Yorkerin ja Plymouth Gran Furyn kanssa. Autot jakavat saman Chrysler R -pohjalevyn.
YA naturae
YA naturae on kotimainen sertifioitu luonnonkosmetiikkasarja, johon kuuluu ihonhoitotuotteita kasvoille ja vartalolle. Tuotteet sisältävät kotimaisia raaka-aineita, kuten ihoa uudistavaa koivunmahlaa sekä mustaherukka- ja puolukansiemenöljyä. Kaikilla tuotteilla on Ecocert Organic- tai Ecocert Cosmos Organic -sertifikaatti. YA naturae -tuotesarja valmistetaan Suomessa, ja sen tuotteita on saatavilla yksinoikeudella Yliopiston Apteekeista.
Dendrocnide moroides
Dendrocnide moroides on nokkoskasveihin kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta pensas, jota esiintyy Kaakkois-Aasiassa ja Australiassa, missä se tunnetaan nimellä gympie-gympie. Myrkyllisyydestään tunnetun kasvin koskettaminen aiheuttaa jopa useita kuukausia kestävää voimakasta kipua.
"Dendrocnide moroides" on ainavihanta pensas tai pieni puu. Se alkaa kukkia ja kantaa hedelmää noin 1–3-metrisenä ja kasvaa enimmillään noin 5-metriseksi. Soikean tai leveän herttamaiset lehdet ovat lavaltaan 12–22 senttimetriä pitkiä ja 11–18 leveitä. Lehtilavan kanssa suunnilleen yhtä pitkä lehtiruoti kiinnittyy lapaan altapäin antaen lehdille hieman kilpimäisen olemuksen. Lehtien varhain karisevat korvakkeet ovat noin 20 millimetriä pitkä ja 5 leveitä. Kasvin varret, kukintovarret, lehtiruodit, lehdet ja hedelmät ovat poltinkarvojen peittämiä. Hyvin pienet kukat ovat suurissa, enimmillään 15 senttimetriä pitkiksi kasvavissa huiskilomaisissa kukinnoissa. Hedelmä on pähkylä, jota ympäröi mehukkaaksi turvonnut purppuranpunainen tai vaalea kukkapohjus.
Lajia esiintyy luontaisena Kaakkois-Aasian Malaijien saaristossa ja Australian itärannikolla, missä se on yleinen erityisesti Queenslandin pohjoisosassa. Sitä kasvaa Australiassa merenpinnan tasosta noin 900 metrin korkeuteen.
Kasvia peittävät poltinkarvat aiheuttavat kivuliaan polttaman ihmisen tai eläimen koskettaessa kasvia. Kosketettaessa poltinkarvan kärki katkeaa, jolloin jäykkä ja ontto karva pistää polttavaa nestettä ihon alle kuin injektioneula. Kasvin polttama aiheuttaa ihmisillä voimakasta kipua, joka saattaa kestää kuukausia. Polttamaa voidaan hoitaa laimennetulla suolahapolla sekä ihoon tarttuneita poltinkarvoja irrottavalla vahauksella. Kasvien ympäristössä oleskelu saattaa ärsyttää nenän limakalvoja sekä aiheuttaa aivastelua ja nenän vuotoa. Useat linnut, nisäkkäät ja hyönteiset käyttävät kasvia ravinnokseen sen myrkyllisyydestä huolimatta.
Chevrolet Corsica
Chevrolet Corsica on etuvetoinen henkilöauto, jota yhdysvaltalainen General Motors valmisti vuosina 1987-1996 Chevrolet -brändin alla. Kanadassa mallia myytiin nimellä Pontiac Tempest. Corsicaa valmistettiin Delawaressa ja New Jerseyssa.
MM-rallikausi 2019
MM-rallikausi 2019 on rallin maailmanmestaruussarjan 47. kausi. Kausi alkaa Monte Carlo -rallilla tammikuussa ja päättyy Australian ralliin marraskuussa. Kauden aikana ajetaan yhteensä 14 rallia.