Bambi: Tarina metsästä
Bambi: Tarina metsästä () on itävaltalaisen Felix Saltenin kirjoittama romaani, joka kertoo Bambi-nimisen metsäkauriin syntymästä ja kasvusta aikuiseksi.
Salten alkoi kirjoittaa "Bambia" vuonna 1921. Romaani julkaistiin saksaksi ensin jatkokertomuksena "Neue Freie Presse" -lehdessä 15.8.–21.10.1922 ja kirjan muodossa vuonna 1923, käännettiin englanniksi vuonna 1928 ja suomeksi vuonna 1954. Romaania pidetään ympäristökirjallisuuden klassikkona.
Päähenkilön nimi on peräisin italian kielen sanasta "bambino" ’lapsi’, ja nimeä ehdotti Saltenin tytär Anna Katharina.
"Bambi" jakaantuu kahteen osaan, joista ensimmäinen kuvaa Bambin ensimmäistä elinvuotta emon kuolemaan saakka ja toinen jatkuu noin vuotta myöhemmin ja kertoo, kuinka vanha ruhtinas, Bambin isä, opettaa Bambia selviytymään metsässä ja kuinka Bambi ottaa puolisokseen Falinen.
Romaanin alkupuolella Bambi oppii emoltaan kyselemällä:
”Bambi kyseli. Hän rakasti kyselemistä. Hauskinta mitä hän tiesi oli alinomaa kysellä ja sitten kuulla, mitä äiti vastasi. Bambi ei ollenkaan ihmetellyt että hänen mieleensä tuli lakkaamatta uusia kysymyksiä. Se oli hänestä aivan luonnollista ja se viehätti häntä kovasti. Häntä viehätti myös uteliaana odottaa vastausta. Vastasipa äiti mitä tahansa, hän oli aina tyytyväinen. Usein Bambi ei kuitenkaan ymmärtänyt häntä, mutta se oli vain hauskaa, koska silloin saattoi kysellä edelleen jos halusi.”
Lapsuutensa aikana Bambi tutustuu niityllä muihin metsäkauriisiin ja oppii tuntemaan muun muassa kuoleman sekä vaaran, joka johtuu ”Hänestä” eli ihmisestä, samoin kuin vahdit eli linnut ja muut pikkueläimet, jotka varoittavat vaaroista.
Romaanin jälkipuolella, nuoruutensa aikana, Bambi oppii jäljittelemällä vanhaa ruhtinasta. Kun Bambi haavoittuu metsästäjän luodista, vanhus pelastaa hänet. Vaikka eläimet pitävät ihmistä kaikkivaltiaana vihollisena, vanhus opettaa Bambille, että ihminenkin on kuolevainen.
Romaanin viimeisellä sivulla Bambi kohtaa kaksi vastasyntynyttä vasaa, ilmeisestikin jälkeläisensä Genon ja Gurrin, jotka ovat jatko-osan "Bambis Kinder" päähenkilöt.
"Bambin" saksankielinen alaotsikko "Eine Lebensgeschichte aus dem Walde" tarkoittaa ’elämäntarinaa’, ja lukija saattaa odottaa, että romaani päättyisi Bambin kuolemaan, mutta kirjan aiheena on nimenomaan Bambin oppimisprosessi alusta loppuun.
Romaani julkaistiin alkuperin ilman kuvitusta. Saltenin paettua Sveitsiin hänen uusi kustantajansa julkaisi vuonna 1940 kuvitetun laitoksen, jossa on Hans Bertlen 118 mustavalkoista vinjettiä. Saltenin kuoleman jälkeen vuonna 1946 kustantaja julkaisi uuden laitoksen, jossa on Walter Linsenmaierin kahdeksan värikuvaa. Bertlen piirroksia on käytetty useissa käännöksissä, muun muassa suomennoksessa, mutta useat muutkin taiteilijat ovat kuvittaneet "Bambin" käännöksiä.
Salten kirjoitti romaanille jatko-osan "Bambis Kinder: Eine Familie im Walde", joka ilmestyi vuonna 1939. Bambin hahmo vierailee myös hänen romaanissaan "Die Jugend des Eichhörnchens Perri" (1938), ja Gobo ja Faline esiintyvät Saltenin romaanissa "Fünfzehn Hasen: Schicksale in Wald und Feld" (1929).
Walt Disneyn tuottama yhdysvaltalainen animaatioelokuva "Bambi" vuodelta 1942 perustuu Saltenin romaanin alkuosaan. Tarina on siirretty Pohjois-Amerikkaan vaihtamalla metsäkauriit valkohäntäpeuroiksi. Disneyn elokuvaan perustuva 32-sivuinen kuvakirja "Bambi" ilmestyi suomeksi vuonna 1947, ja englanniksi julkaistiin runsaasti muitakin oheistuotteita. Elokuvan jatko-osa "Bambi 2" perustuu melko väljästi romaanin jälkiosaan, jossa isä ottaa Bambin hoiviinsa.
Neuvostoliitossa kirjasta sovitettiin kaksi elokuvaa: "Detstvo Bembi" (1985) ja "Junost Bembi" (1986). Molemmat elokuvat ohjasi Natalja Bondartšuk.