Markku Vuorinen (asianajaja)
Markku Antero Vuorinen (s. 4. toukokuuta 1956 Ilmajoki) on eläkkeellä oleva suomalainen asianajaja ja työoikeuteen erikoistuneen Asianajotoimisto Kasanen & Vuorinen Oy:n perustajaosakas.
Markku Vuorinen on koko lakimiesuransa työskennellyt työoikeuden parissa ja edustanut työ- ja virkasuhteita koskevissa erimielisyyksissä palkansaajan näkökulmaa yhteensä noin 1 000 riitajutussa. Hän on myös toiminut ammattiliittojen neuvonantajana.
Vuorinen toimi työntekijöiden asiamiehenä muun muassa Rakennushallituksen siivoustoiminnan yhtiöittämiseen ja liikkeen luovutukseen liittyneessä nk. Engel-tapauksessa (1997) ja Metsäkeskusten toimihenkilöiden lisäeläkettä koskeneessa kiistassa vuonna 2000. Kumpikin kuuluu korvaussummaltaan Suomen suurimpiin työoikeudellisiin riitajuttuihin.
Rakennushallitus–Engel-riidassa oli kantajina yhteensä noin 650 siivoojaa ja kiinteistönhoitajaa, joille kaikille valtio joutui kolme vuotta jatkuneen oikeusjutun päätteeksi maksamaan vahingonkorvausta laittomasta irtisanomisesta. Korvaussumma oli yhteensä noin 45 miljoonaa markkaa (noin 7 miljoonaa euroa). Siivoojien voittoisa taistelu valtiotyönantajaa vastaan kirvoitti useita kansanedustajien kirjallisia kysymyksiä.
Metsäkeskusten toimihenkilöiden lisäeläkeriidassa kiisteltiin siitä, voiko lisäeläke olla työsuhteen ehto ja voiko työantaja muuttaa sitä yksipuolisesti. Kantajia oli satoja. Riita ratkaistiin lopulta sovintoneuvotteluissa, ja työnantajan maksettavaksi sovittu korvaussumma päätettiin pitää salaisena.
Rakennushallituksesta irtisanottujen siivoojien taistelua valtiotyönantajaa vastaan kuvaa Timo-Erkki Heinon Ylelle toimittama tv-dokumentti "Hävitty juttu" (1998). Tv-dokumentti puolestaan toimi innoittajana Jarmo Lampelan ohjaamalle "Eila"-elokuvalle (2003). Elokuvan käsikirjoituksen laatinut Tove Idström on kertonut muokanneensa siivoojien asiamiehenä toimineen lakimiehen roolia pehmeämmäksi ja empaattisemmaksi sen jälkeen, kun hän oli tutustunut Markku Vuorisen laatimiin oikeudenkäyntiasiakirjoihin.
Markku Vuorinen kirjoitti ylioppilaaksi Ilmajoen lukiosta 1975 ja valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1980. Opiskeluaikanaan hän toimi Helsingin yliopiston oikeustieteen ylioppilaiden tiedekuntajärjestön Pykälä ry:n hallituksen puheenjohtajana ja hallituksen jäsenenä. Myöhemmin hän opetti Pykälän valmennuskursseilla.
Uransa alkuvuosina Vuorinen työskenteli lakimiesharjoittelijana ja lakimiehenä muun muassa SAK:ssa, Teollisuustoimihenkilöliitossa ja Liikeväen liitossa. Liikeväen liitossa hän osallistui kaupan alan uuden liiton valmisteluun, ja vuonna 1987 kolme kaupan alan ammattiliittoa yhdistyi Liikealan ammattiliitoksi, joka kuuluu nykyisen Palvelualojen ammattiliitto PAMin perustajaliittoihin. Vuosina 1989–2005 hän työskenteli toimihenkilöliittojen omistaman Suomen Oikeuspalvelu Oy:n lakimies-toimitusjohtajana.
Vuonna 1996 Markku Vuorinen perusti opiskeluaikaisen ystävänsä Jussi Kasasen kanssa työoikeuteen erikoistuneen asianajotoimiston. Osa työoikeudellisista riidoista käsitellään työtuomioistuimessa, jossa Vuorinen on edustanut palkansaajapuolta 5–10 riidassa vuosittain. Lisäksi hän on osallistunut valtakunnansovittelijan johdolla käytäviin lakkosovitteluluihin ammattiliittojen asiamiehenä.
Markku Vuorinen oli Asianajotoimisto Kasanen & Vuorisen osakas kesään 2014, jolloin hän jäi eläkkeelle ja luopui samalla asianajaja-nimikkeestä. Oikeusministeriö on myöntänyt hänelle luvan toimia oikeudenkäyntiavustajana. Hän toimii myös nuorten työoikeusjuristien mentorina.
Vuorinen on osallistunut työoikeudesta käytävään keskusteluun ja kirjoittanut kymmeniä artikkeleita työelämän tyypillisistä riidoista, esimerkiksi palkan alentamisesta ja työpaikkakiusaamisesta. Artikkeleita on julkaistu laajasti ay-lehdissä, ja muutama Vuorisen kirjoittama artikkeli on myöhemmin julkaistu Kasanen & Vuorisen nettisivuilla. Vuorinen on myös usein käytetty luennoitsija ja asiantuntijahaastateltava mediassa [10,11], viimeksi työsuhteen päättymistä käsittelevässä artikkelissa Liiketalous-lehdessä 4/2014. Markku Vuorinen on myös yksi "Lakiopas työntekijälle" -teoksen (2002) kirjoittaja.