Walerian Czuma
Walerian Czuma (24. joulukuuta 1890 Niepołomice, Itävalta-Unkari - 7. huhtikuuta 1962 Penley, Wrexham, Wales) oli puolalainen kenraali toisen maailmansodan aikana. Hän osallistui ensimmäiseen maailmansotaan 1914-1917 keisarillista Venäjää vastaan, Puolan–Neuvosto-Venäjän sotaan bolševikkeja vastaan 1919-1920 ja Puolan puolustamiseen 1939, jossa hän toimi Varsovan puolustuksen komentajana sen piirityksen aikana. Toisen maailmansodan lopun hän vietti pääosin sotavankina Saksassa. Sodan jälkeen Czuma ei päässyt palaamaan kotimaahansa uuden kommunistihallinnon lakkautettua hänen kansalaisuutensa, vaan asui loppuelämänsä Britanniassa.
Walerian Czuma syntyi jouluaattona 1890 Niepołomicen kaupungissa lähellä Krakovaa. Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä Czuma liittyi Józef Piłsudskin puolalaisiin legiooniin. Hän jäi venäläisten sotavangiksi ja joutui pahamaineiseen Butyrkan vankilaan, josta hänet lähetettiin edelleen Siperiaan. Venäjän vallankumouksen alettua 1917 hänet vapautettiin ja hän oli mukana organisoimassa Puolan 5. kivääridivisioonan perustamista Siperiassa. Divisioona taisteli Puolan–Neuvosto-Venäjän sodassa sekä Venäjän sisällissodassa bolševikkien joukkoja vastaan. Muista joukoista kaukana ja eristyksissä ollut puolalaisdivisioona joutui kuitenkin antautumaan kun Aleksandr Koltšakin johtama vastavallankumouksellinen taistelu kuivui kasaan Siperiassa alkuvuonna 1920. Czuma joutui jälleen vangiksi Venäjällä.
Czuma vapautettiin Riian rauhan jälkeen ja hän palasi Puolan armeijaan. Vuonna 1922 hänestä tuli 19. jalkaväkidivisioonan komentava upseeri ja 1927 virkaa toimittava komentava kenraali. Samana vuonna hänet nimitettiin ajaksi Vilnan linnoituksen komentajaksi, kunnes seuraavana vuonna Czuma sai komentoonsa 5. jalkaväkidivisioonan. Hänet ylennettiin prikaatinkenraaliksi uudenvuodenpäivänä 1929. Hänestä tuli Puolan rajavartioston komentaja huhtikuussa 1938. Czuma toimi tässä tehtävässä yhä toisen maailmansodan alkaessa 1. syyskuuta 1939, kun Saksa hyökkäsi Puolaan.
Saksan hyökkäys murskasi puolustuksen rajalla vain muutamissa päivissä ja eteni nopeasti kohti Varsovaa ja sisämaata. Puolan asevoimien komentaja Edward Rydz-Śmigły ja presidentti Ignacy Mościcki siirsivät maan johdon Lubliniin ja lähtivät Varsovasta jättäen kenraaliluutnantti Czuman vastaamaan sotilasasioista. Czuma ja pormestari Stefan Starzyński päättivät puolustaa kaupunkia, joka oli alkanut vetämään puoleensa sekalaisia vetäytyviä puolalaisosastoja. Hätäisesti kasattu puolustus torjui ensimmäiset Saksan maavoimien hyökkäykset 8. ja 9. syyskuuta, jonka jälkeen saksalaiset alkoivat toimiin Varsovan piirittämiseksi. Czumalla oli komennossaan suuri joukko, sillä kaupungin puolustamiseen osallistui 120 000 sotilaan lisäksi paljon vapaaehtoisia siviilejä.
Czuma sai varsovalaisilta lisänimen "Kenraali Partio", sillä hän kiersi jatkuvasti tarkastamassa puolustuslinjoja toistaen mottoaan: "Jos jossain on este, kiertäkää se."
Kaupunki jatkoi puolustusta syyskuun 28. päivään saakka, jolloin taistelu oli käynyt jo epätoivoiseksi. Czuma määräsi antautumisen, vaikka monet yksiköt olisivat halunneet jatkaa taistelua. Hän joutui kiertämään yksiköitä vakuuttamassa nämä antautumisen pakollisuudesta. Czumalle myönnettiin kaupungin puolustamisesta Virtuti Militari-kunniamerkki.
Czuma jäi saksalaisten sotavangiksi ja hänet vietiin Murnau am Staffelseessä, Baijerissa olleeseen sotavankileiriin "Oflag VII A Murnau". Yhdysvaltain armeija vapautti leirin keväällä 1945, jolloin Czuma liittyi länsiliittoutuneiden mukana taistelevaan puolalaisarmeijaan.
Puna-armeija vapautti Puolan saksalaismiehityksestä, mutta sen asettama kommunistihallinto lakkautti pian Czuman kansalaisuuden. Czuma muutti sodan jälkeen Britanniaan. Hän kuoli Walesissa 1962 ja hänet haudattiin Wrexhamiin. Hänen ruumiinsa siirrettiin takaisin Puolaan ja haudattiin uudelleen Varsovan Powązkin hautausmaahan vuonna 2004.
Czumalle myönnettiin ainakin seuraavat kunniamerkit: