Pertti Mäkinen
Pertti Kalervo Mäkinen (s. 16. syyskuuta 1952 Tyrvää) on suomalainen kuvanveistäjä. Hän on suunnittellut lukuisia julkisia teoksia sekä yksin että työryhmässä Ossi Somman ja Reijo Paavilaisen kanssa. Laviassa asuva Mäkinen tunnetaan erityisesti suunnittelemistaan rahoista. Hän on suunnitellut muun muassa nykyisin käytössä olevan Suomen yhden euron kolikon kansallisen puolen sekä lukuisia erikois- ja juhlarahoja. Yhden euron kolikossa kaksi laulujoutsenta lentää lavialaisen järvimaiseman yllä taustanaan Karhijärvi ja Lavijärvi. Mäkisen tunnetuimpiin veistoksiin lukeutuu mm. Lauri Viidan muistomerkki Betonimyllystä runon siivet, joka valmistui Tampereelle vuonna 1991.
Mäkinen opiskeli ammattikoulun metallilinjalla vuosina 1966-1968. Valmistuttuaan hän työskenteli työkaluviilaajana viiden vuoden ajan. Kankaanpään taidekoulussa Mäkinen opiskeli vuosina 1976-1979. Uransa alkuvaiheessa hän teki grafiikkaa ja erityisesti puupiirroksia. Vuonna hän voitti 1978 Kankaanpään Mailan 20-vuotismitalikilpailun. Vuodesta 1980 lähtien hän toimi Kankaanpään taidekoulussa opettajana. Mäkisen ensimmäinen yksityisnäyttely oli Helsingissä vuonna 1979. Mäkinen on suunnitellut lukuisia markka- ja euromääräisiä juhla- ja erikoisrahoja sekä erilaisia mitaleita, useat niistä ovat kilpailuvoittoja. Mäkisen suunnittelema, 24.4.2003 liikkeelle laskettu Jääkiekon MM-juhlaraha on valittu kahdesti maailman kauneimmaksi kolikoksi vuosina 2003 ja 2005. Pertti Mäkinen ja Reijo Paavilainen voittivat Naganon talviolympialaisten lumiveistoskilpailun 1. palkinnon ja taiteellisimman teoksen palkinnon vuonna 1998.
Rahojen suunnittelussa Mäkinen on todennut tasapainon olevan tärkeää, kolikon molempien puolien on täydennettävä toisiaan joko aiheen käsittelyn tai sommittelun kannalta. Toinen taiteilijalle tärkeä asia on symboliikka, esimerkiksi palkitussa vuoden 2003 Jääkiekon MM-kilpailujen juhlarahassa kolme mäntyä kuvaavat Helsinkiä, Turkua ja Tamperetta jotka toimivat kisapaikkoina. Albert Edelfeltin juhlarahan arvopuolella on tuoksuva kukka, joka viittaa Edelfeltin viehtymykseen naissukupuolta kohtaan. Kolikossa näkyvä viuhkan kulma viittaa 1800-luvun lopun Pariisin taide-elämään, josta Edelfelt sai paljon vaikutteita.
Juhlarahat
Erikoisrahat
Pertti Mäkisen ura julkisen veistotaiteen parissa alkoi opiskeluaikana vuonna 1979, jolloin taidekoulun opettajana toiminut Ossi Somma pyysi Mäkistä osallistumaan Joensuussa järjestettyyn lasten leikkiveistoskilpailuun osana työryhmää. Ryhmä koostui Somman ja Mäkisen lisäksi Reijo Paavilaisesta, joka toimi myös Kankaanpään taidekoulun opettajana. Heidän ehdotuksensa Soluleikki toteutettiin kolmelle paikkakunnalle: Helsinkiin, Keravalle ja Joensuuhun. Kolmea eri ikäpolvea edustavasta taiteilijaryhmän työskentely osoittautui tuotteliaaksi, ja sittemmin he toteuttivat lukuisia julkisia teoksia eri paikkakunnille. Mäkisen ensimmäiset yksinään toteuttamat julkiset veistokset ovat vuonna 1986 Vammalan ammattikouluun valmistunut Aasta alkuun ja vuonna 1989 Euran yläasteelle toteutettu puureliefi Koulun kynnös. Kolmas työ, Lauri Viidan muistomerkki Betonimyllystä runon siivet lukeutuu Mäkisen keskeisimpiin julkisiin veistoksiin, se valmistui vuonna 1991 Tampereen Pispalanharjulle.