Kobanên taistelu
Kobanên taistelu käynnistyi Syyrian pohjoisosassa 16. syyskuuta 2014, kun ääri-islamilainen Isis-järjestö aloitti sotatoimet Turkin vastaisella rajalla sijaitsevan Kobanên kaupungin valtaamiseksi. Kobanê on noin 55 000 asukkaan kaupunki, jota asuttavat lähinnä kurdit. Ympäröivässä Ayn al-Arabin piirikunnassa taisteluita kurdien ja Isiksen välillä on käyty jo pitempään.
Isis valtasi 16. syyskuuta strategisesti tärkeän Eufrat-joen ylittävän sillan ja aloitti seuraavana päivänä laajamittaisen hyökkäyksen kohti Kobanea. Kahden vuorokauden kuluessa järjestö onnistui valtaamaan yli 20 kurdikylää ja samalla saartamaan koko kaupungin. Viikon kuluttua rintamalinja oli siirtynyt jo vajaan viiden kilometrin päähän Kobanesta ja yli 130 000 alueen kurdia oli paennut Turkin puolelle. Kaupunkia ympäröivästä Kobanen kantonista oli näin ollen kolme neljäsosaa ISIS-järjestön hallussa. Kurdijoukot kontrolloivat enää Kobanêa, pientä Sheran kaupunkia sekä 15 kylää.
Yhdysvaltain ja Persianlahden arabimaiden lentokoneet tekivät ensimmäiset ilmaiskut ISIS-järjestöä vastaan 27. syyskuuta, jolloin islamistit olivat edenneet noin neljän kilometrin päähän kaupungista. Pommituksista huolimatta Isis onnistui jatkamaan etenemistään ja samalla myös iskemään Kobanêen tykistötulella. Kuun vaihtuessa ISIS oli enää parin kilometrin päässä kaupungista ja 2. lokakuuta he valtasivat viimeisen Kobanên ulkopuolella olevan kylän.
Lokakuun ensimmäisen viikonlopun aikana kurditaistelijat onnistuivat aluksi estämään vihollisen tunkeutumisen syvemmälle Kobanêen ja samaan aikaan jatkuivat myös ilmahyökkäykset ISIS:n huoltojoukkoja ja tykistöä vastaan. Lokakuun 5. päivänä ISIS kuitenkin ensimmäistä kertaa tunkeutui itse kaupunkiin, jolloin nähtiin myös ensimmäiset katutaistelut. Kobanê oli tuolloin jo käytännössä tyhjä asukkaista. Kaupunkia puolustavat joukot onnistuivat 6.–7. päivän katutaisteluissa ilmaiskujen tukemina työntämään islamisteja takaisin heidän viikonlopun aikana valtaamiltaan alueilta muun muassa kaupungin itäosista. 14. lokakuuta kurdit valtasivat takaisin 10 päivää aikaisemmin menettämänsä kukkulan kaupungin ulkopuolella ja 20. lokakuuta mennessä he olivat vallanneet kaupungista takaisin niin paljon aluetta, että Yhdysvallat saattoi toimittaa heille aseita ja lääkintätarvikkeita ilmapudotuksina.
26. tammikuuta 2015 mennessä kurdit olivat vallanneet koko kaupungin takaisin. Taistelujen aikana kuoli lopulta arviolta 1 000 Isis-taistelijaa ja satoja kurdeja. Satelliittikuvien avulla tehtyjen arvioiden mukaan kaupungissa tuhoutui 1 206 rakennusta ja vahingoittui 1 169.
Isis-järjestön taistelijoita arvellaan olleen Kobanên alueella olevan noin 9 000. Tykistön lisäksi heillä on käytössään muutamia kymmeniä tankkeja. Kaupunkia puolustavat joukot koostuvat ainakin 5 000 kurdien peshmergataistelijasta, joista yli 1 500 on saapunut Turkista. Taistelijoiden joukossa on myös suuri määrä naisia. Vapaan Syyrian armeijan sotilaita Kobanessa on noin 300. Kurdeja tukevia ilmaiskuja ovat tehneet Yhdysvaltain ja Persilahden arabimaiden hävittäjät. Niitä on kuitenkin pidetty tehottomina ja sotilasasiantuntijoiden mukaan ainoa keino kukistaa ISIS Kobanên alueella on maajoukkojen lähettäminen kurditaistelijoiden avuksi.
Kurdien ohella Turkista on Kobanêen lähtenyt jopa tuhansia vapaaehtoisia ay-aktiiveja, feministejä, sosialisteja ja anarkisteja. Taisteluiden lisäksi he osallistuvat humanitaariseen työhön kurdipakolaisten parissa Turkin puolella. Aktivistit ovat syyttäneet Turkin viranomaisia siitä, että he päästävät rajan yli paljon helpommin Isis-järjestön riveihin liittyviä kuin heitä vastaan taistelevia. Syynä pidetään Turkin puolella asuvien kurdien itsehallintoaikeita. Vasemmistoaktivistien kiinnostus johtuu Syyrian Kurdistanin eli Rojavan autonomisella alueella tehtyistä yhteiskunnallisista ja poliittisista uudistuksista, joihin kuuluu muun muassa suora demokratia, etnisesti ja uskonnollisesti tasa-arvoiset paikallisneuvostot sekä erilaisia naisten ja nuorten neuvostoja. Ulkopuolisten vapaaehtoisten saapumista Kobanêen on verrattu jopa Espanjan sisällissodan aikaisiin Kansainvälisiin prikaateihin.
Länsimaiden välinpitämätön suhtautuminen islamistien hyökkäykseen ja sotilaallisen tuen puute on herättänyt paljon kritiikkiä erityisesti Euroopassa asuvien kurdien keskuudessa. Mielenosoituksia on nähty muun muassa Saksassa ja Turkissa. Saksassa järjestetyistä mielenosoituksista osa muuttui väkivaltaisiksi, kun erilaisin lyömä- ja teräasein varustautuneet islamistit hyökkäsivät kurdimielenosoittajien kimppuun. Turkissa kurdit ovat osoittivat mieltä muun muassa kurdienemmistöisissä itäisissä ja kaakkoisissa maakunnissa sekä Istanbulissa ja Ankarassa. Paikallisen median mukaan poliisien ja mielenosoittajien väliset yhteenotot ovat vaatineet jopa toistakymmentä kuolonuhria. Myös Suomessa on nähty kurdien protesteja.
Turkin parlamentti on antanut maan armeijalle valtuudet sotatoimiin Isis-järjestöä vastaan, mutta maan hallitus on ilmoittanut ehdoksi, että Yhdysvaltojen johtaman koalition pitää pyrkiä aktiivisesti kaatamaan Bašar al-Assadin hallinto Syyriassa. Asiantuntijoiden mukaan Turkilla ei kuitenkaan ole todellisia haluja sotatoimiin. Syynä pidetään Turkin kurdien itsenäisyyspyrkimysten lisäksi myös maahan soluttautuneita Isiksen jäseniä. Kurdit puolestaan ovat uhanneet lopettaa Turkin kanssa solmimansa tulitauon, mikäli Kobanen annetaan joutua ääri-islamistien käsiin.