Doksaus
”Doxaus”
tai ”doxaaminen” tai doxxaus ( < "docs" < "documents" ’asiakirjat’) on internet-slangin ilmaus, joka tarkoittaa toisten ihmisten henkilötietojen etsimistä ja luvatonta jakelemista julkisuuteen.
Englannin kielen sana "doxing" on johdettu sanasta "docs", joka on lyhenne sanasta "documents". 1990-luvulla samasta asiasta käytettiin käytettiin ilmaisua "dropping dox", ja se lyhentyi myöhemmin muotoon "dox". "Wired"-lehden mukaan käsitettä käytettiin esimerkiksi seuraavalla tavalla: ”Zero Cool pissed me off, so I’m dropping his dox in IRC.”
Doksaus yhdistetään usein yksityisyyden suojan rikkomiseen, minkä takia sillä on kielteinen merkitys.
Hakkerit ja harrastelijasalapoliisit keräävät toisinaan internetistä henkilötietoja. Ei ole mitään tiettyä doksauksen tapaa, vaan tekijä voi hakea mitä tahansa tietoa, mikä liittyy kohteeseen.
Tavanomainen verkkohaku voi tuoda tuloksia henkilötietoja etsittäessä. Sosiaalisen median sivustot, kuten Facebook, Twitter ja LinkedIn tarjoavat paljon tietoa yksityishenkilöistä, koska monet palveluiden käyttäjät jakavat paljon omia henkilökohtaisia tietojaan (kuten valokuvia, tiedon työpaikastaan, puhelinnumeron tai sähköpostiosoitteen), ja niiden tietoturva on vähäinen. Puhelinnumeroiden yhteystietohakupalvelut ja käyttäjän manipulointi ovat yleisiä tapoja henkilötietojen keräämisessä.
Verkkotunnuksen IP-osoitteen tarkistus (whois) tai henkilökohtaisen IP-osoitteen perusteella tehty maantieteellisen sijainnin paikannus on myös yleistä henkilötietoja etsittäessä.
Kun henkilön tiedot on julkaistu, häntä voidaan häiritä muun muassa paikan päällä kiusaamisella, hänen nimillään tehtyjä valeprofiileja tekemällä, väärällä nimellä tehtyjä pizzatilauksia tekemällä ja ”swattauksilla”. ”Swattausta” tapahtuu lähinnä Yhdysvalloissa. Se merkitsee virheellisen ilmoituksen tekemistä henkilön vaarallisuudesta niin, että hänen kimppuunsa saadaan lähetettyä poliisin erikoisjoukot.
On tähdennettävä, että hakkeri ei välttämättä julkista tietoja, vaan hän voi myös kerätä tietoja murtautuakseen jonkun käyttäjätiliin.
Vuoden 2013 Bostonin maratonien jälkeen Reddit-sivustolla osa käyttäjistä turvautui oman käden oikeuteen, ja he tunnistivat vääriä henkilöitä epäillyiksi pommi-iskun tekijöiksi.
Anonymous-ryhmä on turvautunut usein doksaamiseen. Joulukuussa 2011 se julkaisi tiedot 7 000:sta poliisin työntekijästä vastavedoksi hakkerointitutkimuksiin.
Suomenkielinen MV-lehti on yrittänyt hiljentää kriitikoitaan julkaisemalla heidän henkilötietojaan.
Madventures-yrittäjä ja toimittaja Riku Rantala esitteli joulukuussa 2016 aamu-tv:ssä pakolaisille suunnatun kaarnaveneprojektin, joka herätti arvostelua sosiaalisessa mediassa. Päivän Byrokraatti -blogi oli virheellisesti kirjoittanut, että Rantalan Startup Refugees -projekti olisi saanut 150 000 euroa verorahoja kaarnalaivan suunnitteluun, vaikka hanke sai kyseiset 150 000 vasta vuodelle 2017.
Rantala hyökkäsi blogia vastaan "Helsingin Sanomien" kolumnissaan, syytti sitä vihapuheeksi, valemediaksi ja uhkasi oikeustoimilla. Hän paljasti, että nimettömän blogin taustalla olevalla henkilöllä on yhteys helsinkiläiseen asianajotoimistoon.
Ylen toimittaja ja Pressiklubi-ohjelman juontaja Sanna Ukkola otti häntä Twitterissä arvostelleen henkilön työnantajan selville ja otti yhteyttä tämän esimiehiin. Tviittejä luettiin Etelä-Pohjanmaan opiston johtoryhmän aamupalaverissa, ja Ukkolaa arvostellut opettaja joutui opiston vararehtorin puhutteluun, mutta esimies ei löytänyt toiminnasta mitään huomautettavaa eikä ymmärtänyt miten koko asia liittyy työnantajaan.