Kolavian lento 348
Kolavian lennon 348 onnettomuus tapahtui 1. tammikuuta 2011 Surgutin kansainvälisellä lentoasemalla, kun Tupolev Tu-154B-2 -tyyppinen matkustajakone, rekisteriltään RA-85588, syttyi tuleen ja myöhemmin räjähti rullatessaan kohti kiitotietä. Kone oli lähdössä Surgutista kohti Moskovaa mukanaan 116 matkustajaa ja kahdeksan miehistön jäsentä. Toistaiseksi tuntemattomasta syystä syttynyt kone tuhoutui palossa täysin. Onnettomuudessa kuoli kolme ihmistä ja loukkaantui 43.
Kolavia operoi säännöllisiä reittilentoja Surgutin ja Moskovan välillä. Kaupunkien välimatka on noin 2 125 kilometriä.
Onnettomuudessa tuhoutunut kone oli Tupolev Tu-154B-2 -tyyppinen matkustajakone rekisteriltään RA-85588. Koneen ensilento tapahtui vuonna 1983. Kone luovutettiin Aeroflotille, jonka palveluksessa se aloitti rekisterillä CCCP-85588. Vuosien 1994 ja 1999 aikana kone oli Mavial Magadan Airlinesin käytössä, minkä jälkeen se jatkoi Vladivostok Airin palvelukseen. Huhtikuusta 2007 alkaen kone oli Kolavian palveluksessa.
Tupolev Tu-154 -tyyppisiä matkustajakoneita pidetään yleisesti ottaen vanhentuneina, ja niillä ei saa operoida enää esimerkiksi Länsi-Euroopassa melurajoitusten vuoksi. Konetyypin ensilento tapahtui 1968. Vanhempaa B-mallia, jollainen tuhoutunut kone oli, valmistettiin vuodesta 1975 alkaen kaikkiaan 111 kappaletta. Venäjän liikenneviranomaisten mukaan konetyyppiä on edelleen aktiiviliikenteessä 14 kappaletta Kolavian onnettomuuden jälkeen. Uudemman M-mallin valmistus alkoi 1984.
Konetyypille on sattunut monia ihmishenkiä vaatineita onnettomuuksia, ja huoli koneen turvallisuudesta ja luotettavuudesta on kasvanut. Monet lentoyhtiöt, mukaan lukien Venäjän kansallinen lentoyhtiö Aeroflot, on luopunut konetypistä sen epäluotettavuuden ja ikääntyneisyyden vuoksi. Huhtikuussa 2010 Puolan presidentti Lech Kaczynski menehtyi Puolan ilmavoimien Tupolev Tu-154M -koneen maahansyöksyssä Länsi-Venäjällä.
Onnettomuus tapahtui noin kello 13.12 paikallista aikaa (8.12 UTC) Surgutin kansainvälisellä lentoasemalla. Kone oli rullaamassa kiitotielle, kun palo syttyi ja levisi nopeasti matkustamoon. Palo oletettiin aluksi saaneen alkunsa koneen moottoreista, mutta myöhemmin tutkinnan aikana palon on todettu alkaneen koneen rungon keskiosasta, mahdollisesti oikosulusta. Koneen miehistö antoi välittömästi evakuointimääräyksen havaittuaan uhkaavan palon. Onnettomuudessa menehtyi kolme ihmistä ja loukkaantui 43 ihmistä, pääasiassa hengitettyään vaarallisia palosta aiheutuneita kaasuja. Kone räjähti palon saavutettua polttoainetankit, jolloin tuli levisi yli sadan neliömetrin alueelle. Suurin osa matkustajista oli ehditty evakuoimaan ennen räjähdystä. Onnettomuuden silminnäkijöiden mukaan evakuointi oli tapahtunut verkkaisesti ja kesti kauan ennen kuin varauloskäynnit saatiin auki. Kone tuhotui kokonaan onnettomuudessa. Palo saatiin sammumaan kello 13.45 paikallista aikaa (8.45 UTC). Tapahtumahetkellä lämpötila oli noin −30 °C. Koneen käyttöhistorian aikana koneen moottoreissa tiedetään olleen ongelmia.
Tiedot uhriluvuista ja tapahtumien kulusta vaihtelevat. Helsingin Sanomien mukaan Venäjän turvallisuusviranomaisten edustaja oli kertonut koneen räjähtäneen kiitotielle rullauksen aikana. Lisäksi alun perin ilmoitettiin, että onnettomuus olisi vaatinut vain yhden uhrin. Luku nostettiin myöhemmin kolmeen. CNN tietojen mukaan menehtyneitä olisi ollut neljä. RIA Novosti ehti uutisoimaan onnettomuuden jälkeen, että tuhoutunut kone olisi ollut Tupolev Tu-134 -tyyppinen ja että onnettomuus olisi tapahtunut lentoonlähdön aikana. Uutistoimisto oikaisi myöhemmin artikkeliaan, mutta se tosin kertoi myös, että koneessa olisi ollut 18 miehistön jäsentä, mikä oli huomattavasti enemmän kuin muiden lähteiden tiedoissa. Myöhemmin RIA Novosti tarkensi koneessa olleen kahdeksan miehistön jäsentä ja kymmenen Kolavian työntekijää. Uusimpien tietojen mukaan työntekijöitä koneessa olisikin ollut 11.
Venäjän onnettomuustutkintaviranomaiset avasivat tutkinnan onnettomuussyyn selvittämiseksi. Koneen lentoarvotallennin ja ohjaamokeskustelunauhoitin on kerätty talteen ja niiden analysoiminen on aloitettu. Venäjän liikenneturvallisuusvirasto kehotti onnettomuutta seuranneena päivänä venäläisiä lentoyhtiöitä jäädyttämään lennot Tupolev Tu-154B -koneilla. Tutkintalautakunta ilmoitti tutkivansa, noudatettiinko tilanteessa ilmailumääräyksiä.
Toistaiseksi tutkimuksissa on todettu palon alkaneen koneen rungosta, ei moottoreista. Myös APU on suljettu pois palon aiheuttajista. Mahdollisena syynä pidetään tällä hetkellä oikosulkua.