hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Olgoi
Olgoi ("Olga", syntynyt noin 1818, kuolinaika tuntematon) oli inkeriläinen runonlaulaja. Kansallisuudeltaan hän oli inkeroinen.
Volmari Porkan Hevaan Vepsänkylässä vuonna 1883 tapaama ”Olgoi-akka Tönttölästä” on yksi tuntemattomiksi jääneistä inkeriläisistä runonlaulajista. Matkakertomuksessaan Porkka kohottaa Hevaan seudun suurimmaksi runonlaulajaksi Lentiisissä asuneen Varvanan ja nimeää Tönttölän ja Ruitsan kylien parhaimmiksi laulajiksi Paroi Sakun naisen ja Nastoi Kormoin tyttären. Tuolloin noin 65-vuotiasta Olgoita Porkka kuvailee matkakertomuksessaan sanoilla ”eräs vanha juoppo akka, jolta jälkeenpäin sain oivallisia lauluja”.
Porkka törmäsi Olgoihin laulattaessaan paikkakunnan parhaimpana mieslaulajana itseään kehunutta metsänvartija Oleksia. Paikalla ollut ”juoppo akka” ryhtyi korjailemaan ”Kristukseksi” kutsutun metsänvartijan runoja, herätti runonkerääjän huomion ja pääsi lopulta itse laulamaan. Käytyään välillä Syrjissä ja Varvanan luona Lentiisissä Porkka palasi Hevaan kirkonkylään, jossa hän jatkoi Olgoin runojen muistiin merkitsemistä. Porkka kirjoitti häneltä muistiin 29 runotoisintoa, joista 20 on julkaistu "Suomen kansan vanhoissa runoissa". Säkeitä on yhteensä 1803, joista 153 on jäänyt julkaisematta. Laulajan repertuaarin laajuutta on niiden perusteella mahdoton arvioida, koska malttamaton runonkerääjä tallensi pikakirjoituksella vain erityisen arvokkaina pitämänsä toisinnot.
Olgoin esittämistä laulurunoista merkittävimpiä ovat Ritvalan helkavirsinä tunnetut "Annikaisen virsi", "Mataleenan virsi" ja "Hirvi ja käärme", "Päivän päästön" legendaredaktio, länsisuomalaisperäinen "Anteruksen virsi", "Sairastavan neidon" ainoa kristilliseen lopputoivotukseen päättyvä toisinto, "Kilpalaulanta" ja kolme lyyristä ketjua. Hänen laulajaprofiilissaan on havaittavissa Hevaan perinteen lisäksi huomattavan paljon Soikkolan runoalueelta tulleita vaikutteita. Mukana on myös kannakselaispiirteitä sekä Kaprion tai Tyrön aineksia, joiden selitykset saattavat löytyä laulajan liikkuvasta elämäntavasta. Keskeisiin aiheisiin kuuluvat sairaus ja kuolema, viha–rakkaus-suhde äitiä kohtaan sekä uskonnolliset motiivit. Runojen perusteella mahdollisesti aviottomana lapsena syntynyt ja elämässään kovia kokenut Olgoi on kansanrunoudentutkija Matti Kuusen mukaan ”portteja muinaisuuteen avaava” poikkeusyksilö, jonka paikka on Inkerin suurimpien runonlaulajien rinnalla.
Karujärv
Karujärv (myös "Järumetsa järv, Järvemetsa järv") on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Järven nimi tarkoittaa "Karhujärvi".
Järven pinta-ala on 346 ha (hehtaaria) ja se on 3,0 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä. Saaria on kolme, joiden yhteinen pinta-ala on 4,3 ha. Suursaar on 350 metriä pitkä, Linderahu on 130-metrinen ja pienin Oinarahu on 60 metriä pitkä. Neljäs saari olisi Sarapiku saar, mutta se on kasvanut eli soistunut kiinni rantaan. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,2 m meren pinnan yläpuolella. Järveen laskee viisi ojaa, joista huomattavimmat ovat Oinabe soon laskuoja ja Koeraoja. Sen laskuoja on Kaljajõgi, joka kahdeksan kilometrin matkallan ohittaa Lihulinnan (muinaislinna), virtaa suuren suon halki ja päättyy karstimaahan. Järven valuma-alueen laajuus on 16,1 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys 5,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0055 km (kuutiokilometriä) eli 5,5  miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 12,3 kilometriä, johon sisältyy vain vähän peltoja. Rannat ovat soraa ja hiekkaa. Karujärve–Kärla-maantie kiertää järven itärantaa pohjoispuolelle. Tien varrella itäpuolella sijaitsee Karujärven leirintäalue.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu () säännönmukaisesti.
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Vesi on kuitenkin kirkasta ja kesällä on näkösyvyys neljä metriä. Talvella, kun muuta järvet jäätyvät umpeen, pitävät järven lähteet jäässä yllä aukkoja.
Yleisimpiä kalalajeja ovat ahven, hauki, sorva, suutari, säyne ja kiiski. Harvinaisempi kala on kivisimppu. Järven ympäristössä elää lampisiippa.
Järvi on syntynyt kuroutumalla erilleen Ancylusjärven lahdesta noin 8 000 vuotta sitten. Järvi on näin ollen Saaremaan vanhin järvi. Vuonna 1932 järven vedenpintaa alennettiin metrillä.
Tõhela järv
Tõhela järv on Virossa Tõstamaan maalaiskunnassa Pärnumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 338 ha (hehtaaria) ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Järven pohjoispuolella sijaitsee Tõhelan kylä ja lounaispuolella Tõhela raba (suo). Saaria on 9, joiden yhteinen pinta-ala on 4,0 ha. Sen laskujoki on Paadrema jõgi, joka virtaa ensin pohjoiseen, mutta kääntyy sitten länteen Paatsalun kohdalla ja laskee siellä Paatsalun lahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 21,7 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00530 km (kuutiokilometriä) eli 5,29 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 12,0 kilometriä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Järvessä on erityisesti mainittu tarkkailtavina lajeina lummelampikorento, täplälampikorento ja sirolampikorento sekä piikkinuolijaisiin kuuluva "Misgurnus fossilis".
Pühajärv
Pühajärv ( ) on Virossa Otepään kunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 291 hehtaaria ja se on 3,5 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Saaria on 4, joiden yhteinen pinta-ala on 7,6 hehtaaria. Pohjoisempana sijaitsevat Sösarin saaret, järven selällä Kloostrisaar ja etelässä Lepasaared. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 115,0 metriä meren pinnan yläpuolella. Huomattavimmat siihen laskevat ojat ovat Marguse oja, Neitsijärve oja ja Poslovitsa oja. Järven valuma-alueen laajuus on 44,0 neliökilometriä. Järven oma laskujoki on Pieni Emajoki (), joka lähtee järven eteläpäästä ja juoksee ensin etelään ja kääntyy sitten länteen ja pohjoiseen. Joki laskee lopulta Võrtsjärveen.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys 8,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,013 kuutiokilometriä eli 13 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 16,3 kilometriä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Narvan tekojärvi (läntinen)
Narvan tekojärvi (toinen) on Virossa Narva-Jõesuun kaupungissa Itä-Virumaalla sijaitseva tekojärvi.
Järven pinta-ala on 291 ha (hehtaaria). Järven rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä.
Tan Zhongyi
Tan Zhongyi (s. 29. toukokuuta 1991 Kiinan kansantasavalta) on kiinalainen shakin naisten suurmestari ja nykyinen shakin naisten maailmanmestari.
Wiki Loves Monuments
Wiki Loves Monuments (WLM) on vuosittain syyskuussa järjestettävä kansainvälinen valokuvauskilpailu. Sen järjestävät eri puolilla maailmaa olevat Wikimedia-yhteisön jäsenet yhteistyökumppaneineen. Osallistujat ottavat valokuvia paikallisista historiallisista monumenteista ja kulttuuriperintökohteista omilla alueillaan ja lataavat ne Wikimedia Commonsiin. Tapahtuman tavoitteena on tuoda esiin osallistuvien maiden kulttuuriperintökohteita ja kannustaa ihmisiä ottamaan kuvia monumenteista. Näitä avoimen lisenssin alaisia kuvia voidaan käyttää uudelleen, ei vain Wikipediassa, vaan kaikkialla.
Ensimmäinen Wiki Loves Monuments -kilpailu järjestettiin vuonna 2010 Hollannissa pilottihankkeena. Seuraavana vuonna se levisi muihin Euroopan maihin ja oli Guinnessin ennätystenkirjan mukaan vuoden 2011 Wiki Loves Monuments oli maailman suurin valokuvauskilpailu. Vuonna 2012 kilpailu laajeni Euroopan ulkopuolelle, yhteensä 35 osallistuvaan maahan. Wiki Loves Monuments 2012 sai aikaan yli 350 000 valokuvaa, historiallisia monumentteja latasi yli 15 000 osallistujaa. Vuonna 2013 Wiki Loves Monuments -kilpailu järjestettiin kuudella mantereella, mukaan lukien Antarktis, ja siihen osallistuttiin yli viidessäkymmenessä maassa ympäri maailmaa. Vuonna 2016 Wiki Loves Monumentsia tuki Unesco, kilpailussa oli 10 700 kilpailijaa 43 maasta, ja osallistuvia kuvia 277 000.
Suomessa kilpailu järjestettiin ensimmäistä kertaa syyskuussa 2017.
Endla järv
Endla järv on Virossa Jõgevan kunnassa Jõgevamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 286 ha (hehtaaria). Saaria on 34, joiden yhteinen pinta-ala on 38,5 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 75,0 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskevat Põltsamaa jõgi, Linnussaare oja, Räägu kanal, Nava jõgi, Mustjõgi, Koidu peakraav ja Endla peakraav (Põllussaare kraav). Sen läpi virtaa Põltsamaa jõgi, joka jatkaa edelleen Sinijärven läpi. Järven huomattavimmat tulojoet ovat Endla kraavi ja Mustjõgi. Järven valuma-alueen laajuus on 433 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 2,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0043 km (kuutiokilometriä) eli 4,3 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 28,1 kilometriä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Järvi kuuluu laajaan Endlan luonnonsuojelualueeseen.
Handlerin luokittelu
Handlerin luokittelu on Wolfgang Handlerin vuonna 1977 esittämä luokittelu ja merkintätapa tietokoneiden rinnakkaisuudelle ja "liukuhihnamaisuudelle" ().
Luokittelu perustuu kolmelle tasolle:
Koosa järv
Koosa järv on Virossa Peipsiäären kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 283 ha (hehtaaria) ja se on 3,4 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 30,1 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee Põdraoja (Tähemaa oja) ja sen laskujoki on Kargaja jõgi. Järven valuma-alueen laajuus on 75,9 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys 1,9 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0034 km (kuutiokilometriä) eli 3,4 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 7,7 kilometriä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Soodlan tekojärvi
Soodlan tekojärvi on Virossa Anijan ja Kuusalun kuntien välisellä rajalla Harjumaalla sijaitseva padottu järviallas.
Järven pinta-ala on 263 ha (hehtaaria) ja se on 7,3 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä. Saaria on 4, joiden yhteinen pinta-ala on 10 ha. Sen läpi virtaa Soodla jõgi. Järven valuma-alueen laajuus on 178,2 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys 13 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00900 km (kuutiokilometriä) eli 9,00 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 26,5 kilometriä.
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Järven kalaston tuotto on 15–20 kilogrammaa hehtaarilta.
Värska laht
Värska laht on Virossa Setomaan kunnassa Võrumaalla sijaitseva Peipsijärven eteläosan eli Pihkovanjärveen aukeava lahti.
Lahden pinta-ala on 257 hehtaaria ja lahdensuu rajautuu Rõsnan ja Popovitsan väliin. Siitä aukeaa lähes kymmenen kilometriä leveä järvenosa, jonka keskellä sijaitsee Venäjälle jäävä 6,5 kilometriä pitkä ja 4,0 kilometriä leveä Kulknan saari. Venäjän raja kulkee aivan Värska lahden edustalla ja seuraa sitten pohjoiseen jatkuvan lahdenhaaraa sen keskeltä. Lahden pohjukka alkaa etelässä Värskan kohdalta.
Saaria on neljä, joiden yhteinen pinta-ala on 5,1 hehtaaria. Suurin saari, joka sijaitsee pari kilometriä Värskasta, on 500 metriä pitkä ja sen pinta-ala on lähes viisi hehtaaria. Siihen laskevista ojista huomattavimmat ovat Karisilla oja, Tsistigõ kraav ja Ristoja (myös Lobotka peakraavi). Karisilla oja on 14,6 kilometriä pitkä ja sen valuma-alueen pinta-ala on 42 neliökilometriä. Se laskee lahteen Rõsnan eteläpuolelle lännestä, mutta se tuo vedet etelästä Nedsajasta asti. Ristoja on 4,5 kilometriä pitkä ja se laskee lahteen aivan Värskan pohjoispuolelle ja sen valuma-alueen pinta-ala on 12 neliökilometriä. Tsistigõ kraav on lyhyt Suursuun laskuoja. Värska oja laskee lahden pohjukkaan, mutta siitä ei ole tietoja saatavilla.
Lahden rantaviivan pituus on 23,3 kilometriä. Lahden pohjukassa Värskan keskustaajama levittäytyy molemmille rannoille. Pohjoisempana sijaitsevat lahden länsirannalla Lobotka, Tonja ja Rõsna, ja itärannoilla Väike-Rõsna, Kremessova ja Popovitsa.
Kaiavere järv
Kaiavere järv on Virossa Tarton kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 248 ha (hehtaaria) ja se on 3,6 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 51,0 m meren pinnan yläpuolella. Järveen laskee Kõlaoja (Kõlajõgi) ja viereisestä Elistveren järvestä tuleva Amme jõgi, joka on samalla sen läpivirtausjoki. Amme jõgi laskee 11 kilometrin päässä sijaitsevaan Kuremaan järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 92,2 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys 5,0 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00700 km (kuutiokilometriä) eli 7,02 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja järvi on samalla rehevöitynyt.
Aheru järv
Aheru järv (myös "Kandsi järv, Kansi järv, Suurjärv, Aherjärv") on Virossa Valgan kunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 233 ha (hehtaaria) ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 69,3 m meren pinnan yläpuolella. Kuussaarõ järven ja Härjäsilmän yhteinen laskuoja sekä Murujärven laskuoja laskevat eteläpäässä sijaitsevaan Karaskin lahteen. Sen huomattavin laskuoja on Laanemetsa oja, joka on samalla järven läpivirtausoja. Se lähtee järven luoteispäästä ja se laskee 200 metrin jälkeen pieneen Mudajärveen, josta se jatkaa matkaansa ensin etelään ja sitten länteen. Se yhtyy rajajokeen Koiva jõgeen 7,5 kilometrin päässä Aheru järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 52,4 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys 4,5 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00880 km (kuutiokilometriä) eli 8,78 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 10,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsää tai soistunutta metsää. Seutu on harvaan asuttua seutua.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on samalla rehevöitynyt.
Undu laht
Undu laht (myös "Käärme laht") on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 227 ha (hehtaaria) ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja kilometrin leveä. Saaria on yli 20, joista kahden moreenipohjaisen saaren yhteinen pinta-ala on 3 ha. Suurin saari on 450 metriä pitkä Rooglaid ja pohjoiuspäässä järveä sijaitsee 260 metriä pitkä nimetön saari. Useimmat saaret ovat mutasaaria, jotka ovat ruohikkoisia ja näkyvät selvästi matalan veden aikana. Järven rantaviivan pituus on 16,7 kilometriä.
Järvi on erotettu merestä 150 metrisellä padolla, joka tukkii lahdensuun suonalaiselta vedenvirrtaukselta. Järvialtaasta on kaivettu oja ja kanava, jota pitkin makea- ja merivesi voivat virrata sisälle ja ulos järvestä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, koska veden suolapitoisuus on lievästi koholla (, HA).
Tamula järv
Tamula järv on Virossa Võrun kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 209 ha (hehtaaria) ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 69,1 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kaakosta Haraku oja (Meegomäe oja), joka on Kubija järven laskuoja. Järven laskujoki Vahejõgi lähtee järven luoteispäästä ja se virtaa luoteeseen, missä se yhtyy 1,3 kilometrin päässä Vagula järven laskujokeen Võhandu jõgeen. Joen luusuaan yhtyy pohjoisesta Vanajõgi. Järven valuma-alueen laajuus on 14,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys 7,5 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00971 km (kuutiokilometriä) eli 9,71 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä. Võrun kaupungin taajama reunustaa järven pohjois- ja itärantoja. Asutus on leviämässä myös etelärannoille, missä kulkee itä-länsisuuntainen rautatie rannan lähellä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on samalla rehevöitynyt.
Hino järv
Hino järv (myös "Hino järv Pugula järv, Henno-Pugula järv, Pugola järv, Suur-Pugola järv, Henno järv") on Virossa Rõugen kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 207 ha (hehtaaria) ja se on 2,9 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvenselkä on muodoltaan kuin suuri taipunut makkara. Saaria on kuusi, joiden yhteinen pinta-ala on 4,7 ha. Pikksaar on 300 metriä pitkä, mutta se on hyvin kapea. Mar'asaar ja Valgõsaar sijaitsevat vierekkäin ja ne ovat yli 200 metriä pitkät. Pidusaar ja Kõosaar sijaitsevat järven itärannan tuntumassa. Pienin saarista on Tsõõriksaar. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 180,0 m meren pinnan yläpuolella. Järveen laskee joitakin lyhyitä ojia ja järven laskuoja on vain 90 metriä pitkä. Se laskee viereiseen Mustjärveen, jolla on laskuojana Siksälä oja, joka laskee Sika silgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,5 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,1 metriä ja suurin syvyys 10,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0064 km (kuutiokilometriä) eli 6,4 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 11,5 kilometriä. Järven itä-, koillis- ja etelärantojen ympäristössä on peltomaita ja koillisessa sijaitsee teollisuuslaitos.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.
Sutlepa meri
Sutlepa meri (myös "Sutlepa laht, Saaremõisa järv"; ) on Virossa Läänemaalla Lääne-Nigulan kunnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 203 ha (hehtaaria), ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Saaria on kolme ja niiden yhteispinta-ala on 3,1 ha. Järveen laskee muutama oja, joista huomattavimpia ovat Võimerin laskuoja, Kulani kraavi ja oja Nooarootsin kirkon suunnalta. Järven laskuojaa ei ole nimetty. Järven valuma-alueen laajuus on 18,8 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0024 km (kuutiokilometriä) eli 2,4 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 11,8 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa merenrantakosteikkoa tai -heinikkoa ja paikoin suota. Asutusta ei liielmälti ole. Järvi kuuluu suojelualueeseen.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Järvelle tehtiin vasta 2007 ensimmäinen eliöstön tilaa kartoittava tutkimus osana laajempaa 20 Viron rannikkojärven kartoitusta.
Kalli järv
Kalli järv (myös "Pühajärv, Kaali järv") on Virossa Kastren kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 199 ha (hehtaaria) ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on lounaispäässä pitkä, mutkitteleva ja kapea lahti, jota kutsutaan Sääreperäksi. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 30,0 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kaakosta Kalli jõgi, joka virtaa järven läpi ja jatkaa järven pohjoispäästä pohjoiseen 3,5 kilometriä ja laskee Peipsijärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 82,8 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys 1,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0022 km (kuutiokilometriä) eli 2,2 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 11,6 kilometriä ja rannat ja rantojen lähiympäristö on suota. Ylempänä sijaitsee Leego järvi, joka laskee Kalli jõgeen.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin matalan järven pohja- ja rantakasvillisuus sekä kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Veden ravinnepitoisuudet ovat nostaneet sen eutrofiseksi järveksi.
Raku järv
Raku järv (myös "Männiku liivakarjäär") on Virossa Sakun maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva tekojärvi.
Tekojärvi on osa Tallinnan raakavesivarastointijärjestelmää. Männiku järv sijaitsee 200 metriä lounaaseen järven luoteispäästä ja se kuuluu samaan järjestelmään. Raku järven pinta-ala on 230 ha (hehtaaria). Se muodostuu useasta hiekan ja soranotossa syntyneestä altaasta, jotka yhdessä muodostavat nykyisen tekojärven. Pohjoisemman pääaltaan poikki työntyy kaksi niemeä, joiden väliin jää keskelle vielä 150 metriä. Pääallas on kulmikkaan muotoinen ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Pääaltaan eteläpäässä on 200 metriä leveä kapeikka, jonka alapuolella aukeaa kaksilahtinen järvenpää. Järven pohjoispuolella 1,6 kilometrin päässä sijaitsee Ülemiste järv. Saaria on 5, joiden yhteinen pinta-ala on 0,9 ha. Järven valuma-alueen laajuus on 13,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 7,0 metriä ja suurin syvyys 12 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00800 km (kuutiokilometriä) eli 8,00 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 15,1 kilometriä.
Lavassaare järv
Lavassaare järv on Virossa Koongan maalaiskunnassa Pärnumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 196 ha (hehtaaria) ja se on 2,9 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Saaria on nelä, joiden yhteispinta-ala on yli 0,4 ha. Sen laskujoki on Audru jõgi, mutta tulo-ojia ei ole merkitty karttaan. Järven valuma-alueen laajuus on 30,5 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys 1,0 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0014 km (kuutiokilometriä) eli 1,4 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä ja sen rannat ovat suota ja ne ovat autiot. Järven länsipuolta kutsutaan Kõima rabaksi ja itäpuolta Maima rabaksi. Maalaiskunnan raja ohittaa järven itärannan tuntumassa. Lavassaare kylä ja sen teollisuuslaitos sijaitsevat järvestä kaakkoon päin.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat, mikä tekee siitä myös dystrofinen järvi.
Õisu järv
Õisu järv on Virossa Mulgin maalaiskunnassa Viljandimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 194 ha (hehtaaria) ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 45,5 m meren pinnan yläpuolella. Järveen laskee Kõpu jõgi, joka on samalla sen läpivirtausjoki. Muita järveen laskevia ojia ovat Mõõnaste kraav, Raadi oja ja Vidva oja, joka laskee järveen Mäeküla järvestä Õisun kylässä sijaitsevan Veskejärven läpi. Järven valuma-alueen laajuus on 199,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys 4,3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0054 km (kuutiokilometriä) eli 5,4 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 7,0 kilometriä ja se on pääasiassa suota, rantaheinikkoa tai soistunutta metsää. Järven lähiympäristössä on runsaasti viljelymaata, joiden kuivatusvesiä ojat tuovat järveen. Õisun kylä sijaitsee järven kaakkoispuolella.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluudestaan johtuen lämpötilakerrostu ollenkaan ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea samalla kun sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat.
Turtle Beach
Turtle Beach Corporation on yhdysvaltalainen elektroniikkavalmistaja. Se valmista tietokoneisiin äänikortteja ja headsetteja. Vuonna 1995 yhtio yhdistyi Voyetraan, joka on kehittänyt omia ohjelmistoja äänikorteille. Yhdessä ne muodostivat Voyetra Turtle Beachin , jonka pääkonttori sijaitsee Yonkersissä New Yorkissa. Vuonna 2014 Voyetra Turtle Beach sulautui Parametric Soundin kanssa säilyttäen Parametric Sound nimet, kunnes nimi muutettiin muotoon Turtle Beach Corporation.
Cactus
Cactus on vuonna 1986 ensi-iltansa saanut Paul Coxin ohjaama, tuottama ja käsikirjoittama australialainen draamaelokuva, jonka pääosia näyttelevät Isabelle Huppert ja Robert Menzies.
Paul Coxin lisäksi elokuvan käsikirjoitusta oli laatimassa myös Bob Ellis, Norman Kaye ja Morris Lurie. Jane Ballantyne oli Coxin ohella elokuvan tuottajana. "Cactus" sai kaksi AFI-ehdokkuutta parhaasta ohjauksesta ja miespääosasta.
Colo (Isabelle Huppert) on ranskalaisnainen, joka matkustaa Australiaan jätettyään aviomiehensä. Hän loukkaantuu auto-onnettomuudessa, jossa hän menettää lähes kokonaan näkönsä. Hän tapaa sokean nuoren Robert-nimisen lääkärin (Robert Menzies), joka omistaa kasvihuoneen täynnä kaktuksia.
Paul Cox sai inspiraation elokuvaan lapsuudestaan, jolloin hänen äitinsä sokeutui väliaikaisesti. Cox työsti elokuvan tarinaa muutaman vuoden ajan ja kun päätti haluavansa työskennellä Isabelle Huppertin kanssa, hän kirjoitti käsikirjoituksen Huppert mielessään.
"Cactuksen" kuvaukset alkoivat lokakuussa 1985, ja sen kuvauspaikkana oli Victorian osavaltio Australiassa. Elokuvan budjettina oli 1,5 miljoonaa Australian dollaria ja tuotantoyhtiöinä olivat Australian Film Commission, Dofine Productions ja Film Victoria.
"Cactus" sai ensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla Ranskassa toukokuussa 1986, ja elokuvan Australian ensi-ilta oli 4. syyskuuta 1986. "Cactuksen" teatterilevittäjänä oli Australiassa Roadshow Film Distributors. Elokuva esitettiin myös vuoden 1986 Montrealin ja Toronton elokuvajuhlilla.
Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 100% kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 7,4/10 keskiarvolla. Keräys perustuu viiteen arviointiin. 309 käyttäjästä 67% on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 4/5 keskiarvolla.
Luettelo Android-valmistajista
Tämä on luettelo Android-valmistajista. Se sisältää yrityksiä, jotka ovat tehneet Android-käyttöjärjestelmällä varustettuja tuotteita. Luettelo sisältää myös yrityksiä, jotka eivät enää valmista Android-laitteita. Vuonna 2016 suurimpia Android-älypuhelinten valmistajia olivat Samsung, Huawei, Oppo ja Vivo.
Factorio
Factorio on Wube Softwaren kehittämä strategiapeli. Pelin kehitysversio julkaistiin Steam-palvelussa "Early Access"-versiona 25. helmikuuta 2016 Pelin viimeistelty versio oli tarkoitus julkaista vuoden 2017 aikana Microsoft Windowsille, OS X:lle ja Linuxille.
Pelissä pelataan ihmisen kaltaisella hahmolla, joka on törmännyt planeetalle avaruusaluksella. Ainoana selviäjänä, hänen täytyy kerätä materiaaleja rakentaakseen teollisen infrastruktuurin ja lopulta hänen täytyy rakentaa avaruusalus päästäkseen planeetalta pois, samalla taistellen planeetalla eläviä avaruusolentoja vastaan.
Nobunaga’s Ambition
Nobunaga's Ambition () on japanilaisen Koein (nykyisin Koei Tecmo) kehittämä strategiaroolipelien sarja.
Sarjan ensimmäinen osa on julkaistu vuonna 1983 ja uusin vuonna 2015.
Nimi viittaa Oda Nobunagan elämään ja Japanin valloitukseen Sengoku-kaudella.Ennen julkaisuja euroopassa ja pohjois-amerikassa pelisarja on julkaistu japanilaisille kotitietokoneille ja konsoleille: FM-7, FM Towns, MSX, NEC PC-9801, NEC PC-8801, NES, PC Engine, PlayStation, Sega Dreamcast, Sega Saturn, Sharp X68000, SNES, Wii, WonderSwan.
Internet Pohjois-Koreassa
Internet-yhteys on Pohjois-Koreassa vain pienellä joukolla maan eliittiä ja ulkomaalaisilla lähetystöillä. Pohjois-Koreassa laajemmassa käytössä on maan sisäinen intranet, mutta sitäkin pääsee käyttämään arviolta vain 10 prosenttia maan asukkaista.
Pohjois-Koreassa vain pienellä joukolla maan eliittiä ja ulkomaalaisilla lähetystöillä on pääsy maailmanlaajuiseen internetiin. Edes ulkomaisten lähetystöjen ei sallita käyttää langattomia verkkoja, sillä ne mahdollistaisivat pääsyn internetiin myös lähetystön lähialueella. Lisäksi joillekin tutkijoille ja opiskelijoille on annettu rajoitetusti pääsy internetiin, jotta he voisivat kerätä tietoa ulkomaista.
Pohjois-Koreassa asuu 25 miljoonaa ihmistä, mutta maassa on rekisteröity vain noin tuhat IP-osoitetta. Joissakin maan kouluissa opetetaan tietojenkäsittelyä. Pohjois-Korean internet-yhteys katkesi muutamiksi tunneiksi 23. joulukuuta 2014 Sonyn palvelimille tapahtuneen iskun jälkeen. Pohjois-Koreassa vierailevilla turisteilla on ollut vuodesta 2013 lähtien rajoitettu pääsy 3G-verkkoihin. Hankaloittaakseen loikkausta yrittävien henkilöiden toimia Pohjois-Korea on häirinnyt kiinalaista matkapuhelinliikennettä Kiinan rajalla.
Pohjois-Koreassa on käytössä teoriassa kaikille avoin ilmainen intranet, josta käytetään nimeä "Kwangmyong". Käytännössä sitä pääsevät käyttämään vain harvat ihmiset, sillä Pohjois-Koreassa on tietokoneita lähinnä pääkaupunki Pjongjangissa. Tavallisilla pohjoiskorealaisilla ei ole tietokoneita kodeissa, mutta niitä pääsee käyttämään valvotuissa tietokonehuoneissa sekä nettikahviloissa. Vuonna 2004 Pohjois-Koreasta loikanneen tietokoneinsinöörin arvion mukaan noin 100 000 pohjoiskorealaisella on pääsy maan intranetiin.
Pohjois-Korean intranet Kwangmyong on viranomaisten tarkassa valvonnassa, ja siellä kaikki tieto esitetään Pohjois-Korean näkökulmasta. Kwangmyong sisältää noin 2000 maailmanlaajuisesti internetista kopioitua sensuroitua sivua. Kwangmyongissa on muun muassa oma hakukone, keskusteluryhmiä, sähköposti, uutisia, sääennusteita ja ruokaohjeita. Kwanmyongin sivut on koodattu muokatulla HTML-koodilla, joka näyttää maan Kim-sukuisten johtajien nimet 20 prosenttia suuremmalla fontilla kuin sivun muun sisällön.
Pohjois-Koreassa on vuodesta 2008 lähtien toiminut Koryolink-niminen 3G-verkko. Siihen oli vuonna 2014 pääsy arviolta kahdella miljoonalla pohjoiskorealaisella. Koryolinkin kautta voi soittaa vain maan sisäisiä puheluita, eikä sillä pääsee internetiin. Sen käyttäjille lähetetään päivittäin Pohjois-Korean johtoa ylistäviä propagandatekstiviestejä.
Ulkomaalaiset pääsevät katsomaan Pohjois-Korean Naenara-nimistä internetportaalia. Siellä on poliittista materiaalia ja Pohjois-Korean johdon saavutusten esittelyä.
Pohjois-Korean internet-maatunnuksen alla oli vuonna 2016 sattuneen vuodon aikaan vain 28 verkkosivustoa.
Pohjois-Korean tietokoneissa käytetään pääosin Windows XP:tä. Joissakin tietokoneissa käytetään maan omaa Red Star OS -nimistä käyttöjärjestelmää, joka pohjautuu Linuxiin. Red Star OS -koneilla pääsee vain maan omaan intranetiin.
Pierre Goudiaby Atepa
Pierre Goudiaby Atepa (30. kesäkuuta 1947 Casamance) on senegalilainen arkkitehti ja insinööri, joka on yksi Afrikan tunnetuimmista rakennussuunnittelijoista. Atepan suunnittelemia ovat muun muassa West Africa Central Bankin rakennus Senegalin Dakarissa, Banjulin kansainvälinen lentoasema Gambiassa sekä Länsi-Afrikan talousyhteisön rakennus Togon Loméssa.
Vuonna 2010 paljastettiin Dakarissa Senegalin 50-vuotisen itsenäisyyden kunniaksi rakennettu valtava pronssiveistos "Afrikkalainen renessanssi", jonka Atepa on suunnitellut.
7-PET
7-PET on K. W. Bentleyn löytämä voimakas opioidi, se on 300 kertaa morfiinia vahvempi suhteessa painoon. Se on sukua etorfiinille, joka on voimakas analgeetti ja jota käytetään lähinnä suurten eläinten sedaatiossa.
Etorfiinista poiketen 7-PET:iä ei ole luokiteltu laittomaksi huumausaineeksi, mutta sen luokittelua laittomaksi on suunniteltu Yhdysvalloissa, Kanadassa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa.
Ano Caselius
Ano Eemil Caselius (22. lokakuuta 1867 Kauvatsa – 26. maaliskuuta 1929 Pori) oli suomalainen kihlakunnantuomari ja Tampereen kunnallispormestari.
Caseliuksen vanhemmat olivat Kauvatsan kappalainen Mauritz Edvard Caselius (1830–1871) ja Sofia Matilda Lagermarck. Hän pääsi ylioppilaaksi 1887 Porin yksityislyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa kameraalitutkinnon 1889 ja yleisen oikeustutkinnon 1890. Caselius sai varatuomarin arvon 1893.
Vuodet 1903–1906 Caselius toimi Porin pormestarina. Hän korvasi tehtävästä poliittisista syistä erotetun Harald Wilhelm von Hellensin, joka palasi virkaansa jälleen ensimmäisen sortokauden jälkeen. Tampereen kunnallispormestarina Caselius oli 1914–1919, jonka jälkeen hän toimi Hauhon ja Ulvilan tuomiokuntien tuomarina 1919–1929.
Ano Caselius oli naimisissa vuodesta 1892 Viola Gabriella Anderssonin kanssa. Heidän poikansa oli Helsingin yliopiston siviilioikeuden professori Ilmari Caselius.
Livio Bieler
Livio Bieler (s. 15. huhtikuuta 1993) on sveitsiläinen hiihtäjä. Hän hiihti ensimmäisen FIS maailmancup kilpailunsa Davosissa joulukuussa 2016. Seuratasolla hän edustaa Gardes Frontiere –seuraa.
Bielerin paras sijoitus maailmancupissa on Pyeongchangin yhdistelmäkilpailusta helmikuussa 2017, jolloin hän sijoittui 14. sijalle.
Meelva järv
Meelva järv (myös "Määrasto raba laugas") on Virossa Räpinan kunnassa Põlvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 75 ha (hehtaaria) ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,64 ha. Sen laskuoja on Toolamaa oja ja järven valuma-alueen laajuus on 13,4 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys 3,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00150 km (kuutiokilometriä) eli 1,50 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti asidotrofiseksi järveksi, jonka vesi on samanaikaisesti sekä humuspitoista että mineraalipitoista (, AT).
Kõvera järv
Kõvera järv (myös "Kõvera Väikejärv, Mustajärv") on Virossa Võrun kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 12 ha (hehtaaria) ja se on 900 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen laskuoja on Selise kraavi. Järven valuma-alueen laajuus on 2,3 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6,4 metriä ja suurin syvyys 15 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000700 km (kuutiokilometriä) eli 0,710 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Noin 300 metrin päässä sijaitsee pieni Tahojärv.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti asidotrofiseksi järveksi, jonka vesi on samanaikaisesti sekä humuspitoista että mineraalipitoista (, AT).
Akste järv
Akste järv (myös "Magari paisjärv") on Virossa Põlvan kunnassa Põlvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 6 hehtaaria. Se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Järven suurin syvyys 4,3 metriä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti asidotrofiseksi järveksi, jonka vesi on samanaikaisesti sekä humuspitoista että mineraalipitoista (, AT).
Lahojärv
Lahojärv (myös "Moisekatsi järv, Mõisajärv") on Virossa Põlvan kunnassa Põlvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Järven pinta-ala on 3 ha (hehtaaria) ja sen suurin syvyys 6 metriä. Se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti asidotrofiseksi järveksi, jonka vesi on samanaikaisesti sekä humuspitoista että mineraalipitoista (, AT).
Elemisiini
Elemisiini on fenyylipropeneeni ja luonnollinen orgaaninen yhdiste. Sitä esiintyy useissa kasveissa. Elemisiinistä on myös jalostettu meskaliinia. Elemisiini on myristisiinin ohella yksi muskottipähkinän antikolinergisista kemikaaleista.
Fenyylipropeenit
Fenyylipropeenit, propenyylifenolit, alokenyylibentseenit ja allyylibentseenit ovat fenyylipropanoideja joihin on kiinnittynyt bentseenirengas, ja niihin on myös liittynyt allyyliryhmä.
Indulis Bikše
Indulis Bikše (s. 15. syyskuuta 1995) on latvialainen hiihtäjä. Hän debytoi FIS maailmancupissa Rukalla marraskuussa 2015.
Lauri Karila
Lauri Karila oli suomalainen kääntäjä ja elokuvatuottaja.
Karila johti vuonna 1926 perustettua "Kulttuurifilmi Oy Kurki"-yhtiötä joka tuotti 16 millimetrin kaitafilmejä kansanvalistustarkoituksiin. Yhtiö tuotti muun muassa vuonna 1930 valmistuneen 9 minuutin pituisern Helsingin nähtävyyksiä ja katuelämää esitelleen filmin "Helsinki" ulkoasiainministeriön ja Helsingin kaupungin tilauksesta. Kulttuurifilmi Oy Kurki sulautui vuonna 1936 Suomi-Filmiin kaitafilmilainaamoksi.
Lormetatsepaami
Lormetatsepaami on bentsodiatsepiini jolla on hypnoottinen, ahdistusta poistava, antikonvulsiivinen, sedatiivinen ja lihaksia rentouttava vaikutus. Sitä käytetään yleensä unettomuuden hoitoon.
Kemikaalia ei ole hyväksytty lääkekäyttöön Yhdysvalloissa tai Kanadassa, mutta sitä myydään Alankomaissa 1 ja 2 mg tabletteina tuotenimillä "Lormet" ja "Noctamid". Sitä myydään myös Yhdistyneissä kansakunnissa 0,5 ja 1 mg tabletteina lyhytaikaiseen keskivaikean tai vaikean unettomuuden hoitoon.
Lormetatsepaamissa on kiraliakeskus. Ainetta käytetään lääkkeenä rasemaattimuodossa.
Ramiro II
Ramiro II voi tarkoittaa seuraavia:
Brännäs
Brännäs on ruotsinkielinen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Brotitsolaami
Brotitsolaami on bentsodiatsepiini jolla on sedatiivinen, hypnoottinen ja lihaksia rentouttava vaikutus. Se kuuluu tienotriatsolobentsodiatsepiineihin. Sen vaikutukset ovat samankaltaisia triatsolaamin kanssa.
Kemikaalia käytetään lyhytaikaiseen vaikean unettomuuden hoitoon. Brotitsolaamilla on todettu olevan ahdistusta poistavia vaikutuksia 8-100 mikrogramman annoksilla, mutta yleensä unettomuuden hoitoon käytetään 125-250 mikrogramman annoksia.
Pavel Francouz
Pavel Francouz (s. 3. kesäkuuta 1990 Plzeň, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa NHL-joukkue Colorado Avalanchen organisaatiossa. Hänen vahvuuksiinsa kuuluvat pelisilmä ja ketteryys.
Francouz on edustanut Tšekkiä jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 2013, 2014, 2016 ja 2017. Vuoden 2016 kilpailuissa hän toimi Tšekin ykkösmaalivahtina.
Kubrat
Kubrat oli bulgaarien päällikkö, joka kapinoi avaareja vastaan perustaen eri heimojen liitosta muodostuneen Suur-Bulgarian nykyisen Ukrainan alueella.
600-luvun alussa bulgaarit nousivat Konstantinopolin patriarkka Nikeforoksen mukaan avaarien kaania vastaan Kubratin johdolla. Kapina ajoittui pian avaarien tekemän epäonnistuneen hyökkäyksen jälkeen vuonna 626. Kapina palveli Bysantin valtakunnan sotilaallisia etuja ja Kubrat muodostikin läheiset diplomaattiset yhteydet keisari Herakleioksen kanssa. Avaarien kukistamisen jälkeen Kubrat perusti niin sanotun vanhan suur-Bulgarian alueelle, jonka useimmat tutkijat sijoittavat Krimin niemimaan pohjoispuolelle Dneprjoen molemmin puolin.
Kubratin muusta toiminnasta tiedetään vain hyvin vähän. Suhteillaan Bysantin valtakuntaan Kubrat ilmeisesti sai arvon "patrikios" (patriisi), joka käytännössä tarkoitti arvovaltaa ja mahdollisesti myös Bysantista saatua rahaa. Tätä tukee Dneprjoen varren alueelta tehdyt rahalöydökset, joissa on 500- ja 600-luvuilla hallinneiden keisarien lyöttämiä kolikoita. Löydöistä on myös päätelty, että rahan lähettäminen loppui ennen vuotta 630 Konstans II:n valtakaudella. Tuolloin muslimit olivat vallanneet monet Bysantin vauraimmista alueista ja valtakunta ei enää ehkä kyennyt tukemaan liittolaisiaan. Toisaalta samoihin aikoihin löydöksiä on tehty kasaarien hallitsemilta alueilta ja tarkoituksena on ehkä ollut muodostaa liitto vaikutusvaltaansa kasvattaneiden kasaarien kanssa bulgaarien kustannuksella. Nikeforoksen ja pyhittäjä Theofaneksen teosten mukaan Suur-Bulgarian valtio hajosi Kubratin kuollessa hänen viiden poikansa johtamiin joukkoihin. Batbaian pysytteli Suur-Bulgarian vanhalla alueella ja Κotrag muutti lähistölle Dneprjoen toiselle puolelle. Neljäs poika muutti Pannoniaan ja liittoutui avaarien kanssa viidennen muuttaessa vastaavasti Pentapolikseen Ravennaan liittoutuen Bysantin valtakunnan kanssa. Asparuh, kolmas Kubratin pojista, muutti johtamansa joukot puolestaan Tonavan suulle ja perusti ensimmäisen Bulgarian valtakunnan hänen voitettuaan Bysantin valtakunnan joukot vuonna 680 tai 681.
Yhdistetty talviolympialaisissa 1928
Pohjoismaisen yhdistetyn kilpailu vuoden 1928 talviolympialaisissa käytiin samalla kuin kisojen 18 kilometrin maastohiihto ja mäkihyppykilpailut. Kilpailun kaikki mitalisijat menivät norjalaisille. Johan Grøttumsbråten voitti olympiakultaa selvällä erolla muihin kilpailijoihin.
A. J. Salonen
A. J. Salonen oli suomalainen kääntäjä.
Maastohiihto talviolympialaisissa 1928
Maastohiihdossa kilpailtiin vuoden 1928 talviolympialaisissa kahdella hiihtomatkalla. Ohjelmassa olivat miesten 18 ja 50 kilometrin matkat. Hiihtoladut kulkivat Sankt Moritzia ympäröivillä kukkuloilla. Kilpailujen 50 km hiihtomatka jäi historiaan säiden ansiosta. Föhn-tuulen lämmittämillä rinteillä lämpötila nousi kilpailun aikana 0 °C:sta 25 °C:een, mikä aiheutti vaikeuksia lumiolosuhteille.
Kaikki mitalisijat menivät Norjaan ja Ruotsiin. Norja saavutti kolmoisvoiton 18 km matkalla ja Ruotsi 50 km matkalla.
Maastohiihtokilpailuihin otti osaa 71 urheilijaa 15 maasta.
SAI KZ III
SAI KZ III oli tanskalaisen Skandinavisk Aero Industrin valmistama yksimoottorinen yleisilmailukone, joka teki ensilentonsa syyskuussa 1944. Konetta valmistettiin 64 kappaletta, mikä teki siitä SAI:n eniten valmistaman konetyypin.
KZ III:n prototyyppi teki ensilentonsa 11. syyskuuta 1944 sairaalalentokäyttöön varustettuna. 90 hevosvoiman de Havilland Gipsy Minor -moottorilla varustetun prototyypin runko oli teräsputkirakenteinen, siipien ja peräsimien ollessa puurakenteiset. Suurin osa koneesta oli pinnoitettu kankaalla.
Kaksi KZ III:a myytiin vuonna 1945 Tanskan kuninkaallisille ilmavoimille yhteyslentokonekäyttöön, joiden lisäksi osa koneista myytiin ulkomaanmarkkinoille Ruotsiin, Norjaan, Islantiin ja Belgiaan. Valmistetuista koneista neljä varustettiin sairaalalentokoneiksi, koneisiin oli mahdollista nostaa paarit rungon paapuurin puoleisen sisäänkäynnin kautta. Konetyyppiä käytti muun muassa sairaalakuljetuksia hoitanut Zone-Redningskorpset (nyk. Flack) vuoteen 1963 saakka.
Koneen pohjalta kehitettiin myöhemmin paranneltu KZ VII -malli, jota valmistettiin 53 kappaletta.
Dansk Veteranflysamling (nyk. Tanskan ilmailumuseo) sai lahjoituksena KZ III OY-DZA:n lahjoituksena Chr. Hoelgaard Lundilta. Kone oli palvellut sairaalalentotehtävissä joulukuulle 1962.
Kevätahava
Kevätahava on yleensä havuilla, tuijilla, katajilla ja myös alppiruusuilla keväisin tapahtuva ilmiö. Siinä kasvit haihduttavat keväisin tuulisella ja aurinkoisella ilmalla vettä lehtien ja neulasien kautta, kun niiden pintajuuristo on jäässä. Kevätahava on yleinen varsinkin nuorilla alppiruusuilla.
Kevätahavalta voi helposti suojautua, kun kasvi suojataan hyvin.
Maastohiihto talviolympialaisissa 1928 – miesten 50 km
Miesten 50 kilometrin maastohiihtokilpailu vuoden 1928 talviolympialaisissa käytiin 14. helmikuuta. 50 kilometrin hiihto oli kisojen ensimmäinen hiihtokilpailu. Kilpailu aloitettiin aamulla lämpötilan ollessa 0 °C:een tuntumassa, mutta sään oli määrä viiletä päivällä kilpailun edetessä. Kävi kuitenkin toisin ja lämpötila muuttui täysin, Föhn-tuuli kävi etelästä sillä seurauksella, että lämpötila nousi kilpailun aikana 25 °C astetta auringon paistaessa. Tämä aiheutti hiihtäjille suuria ongelmia lumiolosuhteissa ja suksien vahauksessa. Kilpailu oli lopulta yksi kaikkien aikojen hitaimmista hiihdoista, ja yksi talviolympiahistorian vaativimmista kilpailutapahtumista. Kilpailun voittoaika oli yli tunnin hitaampi kuin edellisten olympialaisten voittoaika.
Parhaiten vaikeat olosuhteet hallitsivat ruotsalaishiihtäjät, jotka ottivat yllättäen kolmoisvoiton norjalaisten nenän edestä.
Lämpötilan muutosten takia norjalaiset ja suomalaiset epäonnistuivat kilpailua varten tehdyssä voitelussa. Aamulla pakkasta oli 18 miinusastetta, iltapäivällä vuoristossa 25 plusastetta.
La Femme de mon pote
La Femme de mon pote on vuonna 1983 ensi-iltansa saanut Bertrand Blierin ohjaama ranskalainen komediaelokuva, jonka pääosissa ovat Isabelle Huppert, Coluche ja Thierry Lhermitte. Elokuvan käsikirjoittajina olivat Bertrand Blier ja Gérard Brach ja tuottajina Claude Berri ja Alain Sarde.
Viviane Arthaud (Isabelle Huppert) on viehättävä pariisitar, joka etsii jotain hauskanpitoa lomallaan Courchevelin talviurheilukeskuksessa. Hän aloittaa suhteen hyvännäköisen Pascal Saulnier -nimisen urheiluvaatemyyjän (Thierry Lhermitte) kanssa, mutta samaan aikaan Viviane on lumoutunut myös yökerhon tiskijukasta, Mickystä (Coluche). Pian selviää, että Pascal ja Micky ovat keskenään parhaita ystäviä, jotka molemmat rakastuvat Vivianeen.
"La Femme de mon pote" kuvattiin Courchevelin talviurheilukeskuksessa, joka sijaitsee Saint-Bon-Tarentaisen kunnassa Savoiessa. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Sara Films ja Renn Productions.
"La Femme de mon pote" sai ensi-iltansa Ranskassa 31. elokuuta 1983 ja oli AMLF:n teatterilevittämä. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 1 485 746 katsojaa.
"La Femme de mon pote" julkaistiin Ranskassa DVD:lle 10. syyskuuta 2003.
O. E. Nyman
O. E. Nyman oli suomalainen kääntäjä.
O. E. Nyman voi olla Onni Edvard Nyman (s. 16. syyskuuta 1888 Suomussalmi). Hänen vanhempansa olivat Suomussalmen pitäjänapulainen Gustaf Edvard Nyman (1848–1892) ja Anna Helander. Nyman pääsi ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1907. Nymanin vanhempi veli oli kirjailija ja kustannusjohtaja Eino Railo (vuoteen 1903 Nyman).