Harry Kahra
Harry Kahra (11. toukokuuta 1930 – 17. marraskuuta 1988) oli suomalainen shakinpelaaja ja shakkimestari. Hän pelasi sekä lähishakkia että kirjeshakkia ja oli molemmissa pelimuodoissa mestariluokan pelaaja. Lähipelissä hänen paras saavutuksensa oli suomenmestaruusturnauksen 3. sija vuonna 1955.
Harry Kahra aloitti peliuransa jo 1940-luvulla. Hän pelasi vuonna 1947 joitakin pelejä myöhemmin shakkimestariksi kohonnutta Arno Sausoa vastaan, mutta tämä oli vielä liian kova vastus.
Lähishakissa Harry Kahra edusti 1950-luvulla aluksi Suomalaista Shakkikerhoa (SSK). Myöhemmin hän siirtyi shakkikerho Gambiitin (G) jäseneksi. Hän osallistui 1954 Suomen Shakkiliiton (SSL) mestaruusturnaukseen. Kilpailun järjesti Helsingin Yleinen Shakkiseura (HYS) ja se pelattiin huhtikuussa 1954 Helsingin yliopiston Viipurilaisen osakunnan tiloissa. SSL:n mestaruuden voitti Helsingin Shakkimiehiä (HSM) edustanut Olavi Katajisto tuloksella 8,5/9. Pääryhmän alapuolella pelattiin I luokan turnaus kolmessa 12 pelaajan ryhmässä. A-ryhmän voitti Bertel Lönnblad 9/11, B-ryhmän Harry Kahra 8,5/11 ja C-ryhmän Nils Wikberg 8,5 pisteellä. Ryhmävoittajat pelasivat jatko-ottelun shakkimestarin tittelistä. Ottelun voitti Kahra (2,5/4), Lönnblad 2 p. ja Wikberg 1,5 pistettä. Näin shakkimestarin arvon sai Kahra. Hän oli järjestyksessä 50. pelaaja, joka Suomessa on saanut kansallisen shakkimestarin arvonimen.
Marraskuussa 1954 Kahra osallistui Helsingin mestaruusturnaukseen. Yhdeksän pelaajan kisan voitti Kaarle Ojanen 6,5 pisteellä. Kahra epäonnistui ja jäi toiseksi viimeiseksi 2 pisteellä.
Vuonna 1955 Kahra sai suomenmestaruusturnauksessa pronssimitalin. Mestaruuden voitti Aatos Fred ja hopeaa sai Matti Rantanen. Kilpailu oli hyvin tiukka. Siihen osallistui kahdessa ryhmässä yhteensä 21 shakkimestaria. Molemmista ryhmistä kaksi parasta pelaajaa pääsi jatko-otteluihin. A-ryhmästä jatkoon pääsivät Matti Rantanen ja Kahra, B-ryhmästä Aatos Fred ja Esmo Ridala. Jatko-ottelut pelattiin kaksikierroksisena eli kukin pelaaja kohtasi toisensa sekä valkeilla että mustilla nappuloilla. Ensimmäisen jatko-ottelun tulokset olivat: Fred, Kahra ja Rantanen 3,5/6 ja Ridala 1,5 pistettä. Ratkaisu siirtyi siis toiseen jatko-otteluun, joka päättyi edelleen ratkaisuttomana: Fred ja Rantanen 2,5/4 ja Kahra 1 piste. Kahra sai siis pronssia. Lopullisesti mestaruus ratkesi lopullisesti vasta syyskuussa 1955, kun Aatos Fred löi Matti Rantasen kolmannessa jatko-ottelussa pistein 1,5-0,5.
Vuodenvaihteessa 1956/57 Kahra osallistui toisen kerran Helsingin mestaruuskisaan, jossa kilpaili kymmenen pelaajaa. Mestaruuden voitti Heikki Koskinen. Kahra oli kahdella pisteellä vasta 9. sijalla.
1960-luvulla Kahra edusti Järvenpään Shakkikerhoa (JärvSK). Hän osallistui mm. Järvenpään Shakkikerhon 25-vuotisjuhlaturnaukseen, jonka voitti Iisalmen Shakkikerhoa edustanut Unto Räisä. Kahra jäi ryhmässä viimeiseksi. Hän kilpaili lähipelissä vakavammin vuoteen 1966 asti, mutta sen jälkeen hän osallistui enää vain joukkueotteluihin ja työpaikkojen välisiin otteluihin. Hän keskittyi myöhempinään vuosinaan enemmän kirjeshakkiin.
Harry Kahra aloitti kirjeshakin pelaamisen vuonna 1971. Kirjeshakissa Kahra eteni kolme kertaa MM-karsinnoissa semifinaalivaiheeseen asti. Kansainvälisen kirjeshakkiliiton (, ICCF) vahvuuslukulistalla hänen vahvuuslukunsa vuonna 1987 oli 2235 pistettä.
1980-luvulla Kahra asui Järvenpäässä. Hän kuoli 17. marraskuuta 1988. New in Chess-lehden tietokannan mukaan hän kuoli vasta 21. marraskuuta 1988.