Herran enkeli
Herran enkeli (מַלְאַךְ יְהוָה "malakh YHWH" "Jahven sanansaattaja") esiintyy toistuvasti heprealaisessa Raamatussa (Vanhassa Testamentissa) Jumalan (Jahven) puolesta.
Termi "malakh YHWH", joka esiintyy 65 kertaa heprealaisen Raamatun tekstissä, voidaan kääntää englanniksi joko "the angel of the Lord" tai "an angel of the Lord". The King James Version -raamatunkäännös yleensä kääntää sen "the angel of the LORD"; harvemmin "an angel of the LORD". Septuaginta (LXX) -raamatunkäännös käyttää joskus ἄγγελος Κυρίου (an angel of the Lord), joskus ὁ ἄγγελος Κυρίου (the angel of the Lord): 1. Mooseksen kirjan jakeissa 16:7-11 se antaa ensin muodon ilman kreikan artikkelia, artikkelin kanssa (ehkä anaforinen, tarkoittaen "edellä mainittu enkeli/sanansaattaja") kaikki myöhemmät maininnat.
Myös Uusi Testamentti käyttää termiä "Herran enkeli" (ἄγγελος Κυρίου) useita kertoja, kerran (Luuk 1:11–19) tunnistettuna Gabrieliksi.
Tähän läheisesti liittyvä termi on "Jumalan enkeli" ("mal'akh 'Elohim"), joka mainittiin 12 kertaa (joista kaksi kertaa monikossa).
Esimerkkejä heprean termin מַלְאַךְ יְהוָה käytöstä löytyy seuraavista jakeista:Kreikankielinen käännös Vanhasta testamentista, joka tunnetaan nimellä Septuaginta kääntää heprean lauseen מַלְאַךְ יְהוָה kuin ἄγγελος Κυρίου, "angel of the Lord" tai ὁ ἄγγελος Κυρίου, "the angel of the Lord". On ajateltu, että Septuaginta-ramaatunkäännöksessä niin on tehty vapaasti: "Koska heprean idiomi ei voi tarkoittaa mitään muuta kuin 'Jumalan enkeli', Septuaginta kääntää sen artikkelin kanssa tai ilman artikkelia."
The King James Version ja New King James Version -raamatunkäännökset kirjoittavat isolla alkukirjaimella sanan "Angel" Vanhan testamentin viittauksissa ""the" Angel of the Lord", mahdollisesti merkitäkseen, että kyseessä on tietty enkeli; vastaavasti ne kirjoittavat pienellä alkukirjaimella sanan "angel" Vanhan testamentin viittauksissa ""an" angel of the Lord" (ja Uuden testamentin viittauksissa).
Termi "angel of God" (Heb. "mal'akh 'Elohim") esiintyy 12 kertaa (joista kaksi on monikkomuodossa). Seuraavat ovat esimerkkejä:Lisäksi on mainintoja Jumalan "lähettäneen enkelin", josta seuraavassa on esimerkkejä:Hieman vastaavia ilmaisuja ovat "se enkeli, joka on minut pelastanut kaikesta onnettomuudesta", המלאך הגאל, "gegenheimer haggoel" (1. Moos. 48:16); "hänen kasvojensa kirkkaus", מלאך פניו, "malak panaiv" (Jes. 63:9); "liiton enkeli", מלאך הברית, "malakh habrit" (Mal. 3:1).
Uudessa testamentissa kreikan lause ἄγγελος Κυρίου ("aggelos kuriou" – "Herran enkeli") löytyy Matteuksen evankeliumin jakeista 1:20, 1:24, 2:13, 2:19 ja 28:2; Luukkaan evankeliumin jakeista 1:11 ja 2:9; Johanneksen evankeliumin jakeesta 5:4; Apostolien tekojen jakeista 5:19, 8:26, 12:7 ja 12:23. Mitkään näistä eivät ole sitaatteja Vanhasta Testamentista (George Howard sanoo, että tällaiset sitaatit Uuden Testamentin kirjojen käsikirjoituksissa saattavat sisältää Jumalan heprealaisen nimen neljällä kirjaimella kirjoitettuna - YHWH tai JHVH - Κυρίουn sijaan), ja englanninkieliset käännökset kääntävät fraasin joko "an angel of the Lord" tai "the angel of the Lord". Maininnat Apostolien tekojen jakeessa 12:11 ja Ilmestyskirjan jakeessa 22:6 "his angel" (the Lord's angel) voidaan myös ymmärtää tarkoittavan joko ""the" angel of the Lord" tai ""an" angel of the Lord".
Herran enkeli, joka on mainittu Luukkaan evankeliumin jakeessa 1:11, nimeää itsensä Gabrieliksi Luukkaan evankeliumin jakeessa 1:19.
Useimmat  kohdat, joissa on "Herran enkeli", jättävät lukijan kysymään, oliko se enkeli vai Jahve, joka ilmestyi. Lukuun ottamatta sitä näkyä, että "Herran enkeli on vain – enkeli", laaja valikoima ratkaisuja on tarjottu, kuten että enkeli on Jumalan maallinen ilmentymä, jonkinlainen Jumalan avatar tai esi-inkarnoitunutKristus.
"Catholic Encyclopedia -tietosanakirjassa" (1907) Hugh Pope kirjoittaa: "Varhaiset kirkkoisät, sivuuttaen Septuagintan tekstin kirjaimen, välittivät, että Jumala itse ilmestyi lain antajana Moosekselle. Ei ollut epäluonnollista, että Tertullianus [...] näki sellaiset ilmestykset siinä valossa, että ne ennakoivat inkarnaatiota, ja useimmat itäiset kirkkoisät seurasivat samaa ajatuslinjaa." Pope lainaa Theodoretin näkemystä, että tämä enkeli oli luultavasti Kristus, "Ainoasyntyinen Poika, suuren neuvoantajan enkeli", ja latinalaisten kirkkoisien Hieronymuksen, Augustinuksen ja Gregorius Suuren näkemystä, joka on vastakkainen Theodoretille, että se ei ollut enempää kuin enkeli. Tämän näkemyksen, hän sanoo, "oli tarkoitus elää Kirkossa, ja skolastikot tekivät siitä järjestelmän". Tueksi tälle näkemykselleen hän lainaa Augustinusta, joka julisti, että "enkeli on oikein nimetty enkeliksi, jos me tarkastelemme häntä itseään, mutta on yhtä oikein sanoa häntä "Herraksi", koska Jumala asuu hänessä." Pope osoittaa kuitenkin, että päinvastainen näkemys oli myös hyväksytty Katolisen Kirkon sisällä.
"Herran enkelin" esiintymiä on itse asiassa usein esitetty itsensä Jahven ilmestymisinä pikemminkin kuin erillisenä, hänen puolestaan toimivana olentona. 1. Mooseksen kirjan jakeissa 31:11-13, "Jumalan enkeli", sanoo, "minä olen Jumala, joka ilmestyin sinulle Betelissä". 2. Mooseksen kirjan jakeissa 3:2-6 "Jahven enkeli" (מלאך יהוה) ilmestyi Moosekselle tulenliekissä, ja sitten "Jahve" (יהוה) sanoi hänelle: "minä olen sinun isäsi Jumala". Vertaa myös 1. Mooseksen kirjan jae 22:11; Tuomarien kirjan jakeet 6:11-22. Tällä kertaa Herran enkeli puhuu siten, kuin aiemmat lupaukset olisivat hänen vallassaan (ks. 1. Moos. 16:11 ja 21:17).
Toinen tulkinta perustuu muinaisten puhujien käytännölle, johdantolauseen jälkeen käytetään kieliopillisesti ensimmäistä persoonaa julistettaessa sen näkökulmasta, jota he edustavat.
Toinen ehdotus on Samuel A. Meierin interpolointiteoria, , jonka mukaan alun perin tarinat, joissa on monitulkintaisuutta Jahven ja "Jahven enkelin" välillä, on kirjoitettu niin, että Jahve itse tuo viestin. Myöhemmin termi "mal'akh" liitettiin ennen jumalallista nimeä muuttamaan kertomuksia, jotta ne täyttäisivät muuttuvan teologian vaatimukset, joka korosti voimakkaasti transsendenttista Jumalaa. Jos termi "mal'akh" poistetaan näistä kohdista, lopputarina sopii siististi "default"-muodossa Lähi-Idän kirjallisuuteen, jossa jumaluus näkyy suoraan ihmisille ilman välittäjää. Lisäksi termi "mal'akh" ei vaadi mitään muutoksia siihen yhteydessä oleviin verbeihin, koska molemmat "mal'akh" ja jumaluus, kuten Jahve tai Elohim, ovat kieliopillisesti maskuliinisia ja koska substantiivi, jota ennen "mal'akh" on otettu käyttöön, säilyy muuttumattomana konsonanttitasolla. Toisaalta, sanan "mal'akh" poistaminen kerronnasta tekee yleensä siitä koherentimman ja sopusointuisemman muinaisen Lähi-Idän kirjallisuuden kontekstissa.
Vaikka Wojciech Kosior suosii tätä interpolointiteoriaa, hän mainitsee joitakin siihen liittyviä ratkaisemattomia vaikeuksia: suuri määrä samanlaisia Jumalan ilmestymisiä, joissa sanaa "mal'akh" ei "ole" lisätty nimiin Jahve ja Elohim ja se, että sitä ei ole koskaan liitetty nimiin kuten El-Elyon, El-Shadday tai El-Ro'eh, joita raamatulliset heprealaiset palvoivat.
Varhaiset kirkkoisät, kuten Justinos Marttyyri, tunnistaa Herran enkelin esi-inkarnoituneeksi Kristukseksi , jonka olemus on kirjattu heprealaiseen Raamattuun. On olemassa syy, miksi jotkut varhaiset kristityt näkivät Jeesuksen Herran enkelinä, Susan Garrett sanoo: [
Logiikka sen takana, että]mainintojen Herran enkelistä tulkittiin tarkoittavan Jeesusta, oli syvemmällä. Monet enkelit ennen Jeesuksen aikaa ja hänen aikanaan olivat syvästi kiinnostuneet enkeleistä. Jotkut käsittivät Herran enkelin olevan täysin Jumalasta erillinen – jonkinlainen enkelimäinen visiiri tai oikean käden enkeli joka toimi taivaallisen hovin päämiehenä ja muissa tärkeissä tehtävissä kuten välittäjänä Jumalan ja ihmisten välillä. Lisäksi jotkut juutalaiset rutiininomaisesti omaksuivat ilmaisuja, joita Kirjoituksissa käytettiin Herran enkelistä, ja käyttivät niitä kuvaamaan joitakin Jumalan attribuutteja kuten Jumalan sanaa, kunniaa, viisautta, henkeä, voimaa ja nimeä – melkein kuin nämä Jumaluuden aspektit itsessään olisivat itsenäisiä enkeleitä. Toisin sanoen, täysin riippumatta kristinuskosta muinaisten juutalaisten keskuudessa puhuttiin Jumalan sanasta, Jumalan kunniasta ja niin edelleen termein, jotka suuresti muistuttivat Jumalan enkeliä. Niinpä kun varhaiset kristityt kirjailijat kuten Justinus Marttyyri yhdistivät Jeesuksen Jumalan sanaan ja tämä sanan vuorostaan Herran enkeliin, he eivät niinkään paljon keksineet omasta päästään kuin lisäsivät uuden kerrostuman varsin vakiintuneeseen tapaan lukea Kirjoituksia.
Hellenistinen juutalainen filosofi Filon Aleksandrialainen tunnisti Herran enkelin (yksikössä) Logokseksi.
"Baker's Evangelical Dictionary of Biblical Theology -teoksessa" Louis Goldberg kirjoittaa: "Herran enkelin tehtävät Vanhassa testamentissa ovat esikuvana Jeesuksen sovitustyölle. Uudessa testamentissa ei mainita Herran enkeliä; Messias itse on tämä henkilö."
Toisaalta Knofel Staton sanoo: "Ajatus, että tämä enkeli oli Kristus, on epäuskottava monista syistä, joista yksi on Heprealaiskirjeen sana: "Ei Jumala ole kenellekään enkeleistä (ei edes Herran enkelille) sanonut: 'Sinä olet minun poikani'" Ben Taflinger sanoo: "Herran enkeli on vain sitä – enkeli. [... Jumalallinen Jumalan poika [...] ei ollut vain Herran enkeli, eikä hän ilmestynyt näkyvässä muodossa ennen Inkarnaatiota."
Jehovan todistajat opettavat, että enkeli, joka toi israelilaiset luvattuun maahan ja joka ei anna anteeksi niskoittelua, sillä hän toimii Jumalan nimissä (2. Moos. 23:20-21), oli "Jumalan esikoispoika", pre-eksistentti Kristus, joka on myös arkkienkeli Mikael, Israelin kansan prinssiksi mainittu Danielin kirjan jakeessa 10:21.