Ihmeellinen maailma
Ihmeellinen maailma: Skeptikon tietosanakirja on Risto Selinin kirja vuodelta 2001. Kirjan julkaisija on Skepsis. Teos on ilmestynyt Ursan julkaisusarjassa. Kirja jatkaa Skepsiksen julkaisujen sarjaa tieteellisestä skeptismistä: "", "Paholaisen asianajajan paluu". Samoja teemoja käsitteli myös Duodecimin julkaisema "Toden näköiset harhat".
Teoksen hakusanat käsittelevät erilaisia näennäistieteitä ja skepikkojen mukaan tieteellisesti perusteettomia oppeja. Aiheita ovat esimerkiksi ufologia, astrologia ja parapsykologia. Kirja esittelee myös tieteen ja skeptisen ajattelutavan perusteita.
Ufologiasta käsitellään muun muassa aaveilma-alukset, aaveraketit, ufosieppaukset, karjansilpomiset, muinaiset astronautit ja viljaympyrät. Parapsykologian ilmiöistä selitetään muun muassa telepatia ja kehostapoistumiskokemus. Horoskoopit ja Nils Mustelinin kehittämä sporalogia rinnastetaan. Uskomuslääkinnästä esitellään kriittisesti esimerkiksi akupunktio ja homeopatia. Muita oppeja ovat esimerkiksi afrosentrismi, Rudolf Steinerin antroposofia, Bermudan kolmio, biodynaaminen viljely, biorytmi, Cottingleyn keijukaiset, ennustaminen, frenologia, grafologia ja holokaustin kieltäminen.
Teoksessa arvostellaan erilaisia tieteenä esiintyviä valetieteitä: esimerkiksi kvanttimystiikka tai näennäishistoriaa. Kansanomaisia oppeja kaivonkatsomisesta, kuuhulluudesta, kummittelusta ja maasäteilystä käsitellään myös. Kryptozoologiasta mukana on Loch Nessin hirviö. Nykyajassa vaikuttavat edelleen myös taru Atlantiksesta, numerologia ja vitalismi.
Uskontoon liittyvät esimerkiksi hakusanat ihme, jumalan olemassaolo, kielilläpuhuminen, dualismi, ihmeparantaminen, jälleensyntyminen, luomisoppi, kuoleman jälkeinen elämä, rukoilu, käärinliinatiede, uskon terveellisyys, yliluonnollinen ilmiö ja älykäs suunnitelma. New Agen ja spiritismin ilmiöitä ovat myös esimerkiksi henkiparannus ja kanavointi. Tuhoisista kulteista esitellään ufouskonto Taivaan portti. Aihealueeseen liittyviä psykologian ilmiöitä ja käsitteitä on mukana: Barnum-efekti, lastikultti ja maaginen ajattelu. Psykokulttuuriin taas liittyy kymmenen prosentin myytti.
Tiedettä avaavat hakusanat hypoteesi, hypoteettis-deduktiivinen menetelmä, induktio, kaksoissokkokoe, kolmas kulttuuri ja tieteenfilosofia. Kriittisen ajattelun käsitteinä esitellään Humen giljotiini, Humen puntari, Occamin partaveitsi sekä argumentoinnin käsitteet moralistinen ja naturalistinen virhepäätelmä. Postmodernismin tuote Sokalin tapaus esitellään. Tunnetuista skeptikoista ja alan järjestöistä on hakusanat: esimerkiksi CSICOP, Skepsiksen Huuhaa-palkinto, Sokrates-palkinto, Paul Kurtz, Carl Sagan, Michael Shermer, Kari Enqvist, Hannu Karttunen, Ilkka Niiniluoto, Raimo Tuomela ja Marjaana Lindema-Viitasalo. Myös ateismi, valistus, humanismi ja vapaa-ajattelu esitellään.
"Helsingin Sanomien" Vesa Sisätön mukaan kirja tarjoaa hyvin syitä siihen, miksi kenenkään ei pitäisi uskoa niihin saati sijoittaa rahojaan huijauksiin. Vahvimmillaan Selin on kirjoittaessaan omaan alansa eli psykologi]aan liittyvistä ilmiöistä. Sisätön mukaan teos olisi kaivannut laajempaa toimittajakuntaa, erityisesti enemmän ihmistieteellistä näkemystä esimerkiksi siitä, ketkä oikein uskovat paranormaaleihin ilmiöihin ja miksi. Teos on mielenkiintoista selailtavaa, mutta voisi olettaa, että sitä lukevat enimmäkseen vain ne, jotka jo jakavat kirjailijan skeptisen asenteen.