Crossairin lento 498
Crossairin lento 498 oli paikallislento Zürichistä Sveitsistä Dresdeniin Saksaan, joka syöksyi maahan kaksi minuuttia lentoonlähdön jälkeen Niederhaslissa 10. tammikuuta 2000. Saab 340B -koneessa olleet seitsemän matkustajaa ja kolme miehistön jäsentä kuolivat törmäyksessä. Kyseessä oli sveitsiläisen Crossairin ensimmäinen kuolonuhreja vaatinut onnettomuus yhtiön 25-vuotisen historian aikana.
Virallisen tutkintaraportin mukaan onnettomuuden aiheutti hallinnan menetys, johon johtivat useat inhimilliset erehdykset. Erään teorian mukaan onnettomuus aiheutui matkapuhelinten käytöstä, joka aiheutti mittari- tai järjestelmähäiriön. Teorian seurauksena matkapuhelinten käyttö lennon aikana kiellettiin useissa maissa.
Lennolla käytetty 33-paikkainen Saab 340B oli mansaarelaisen Cinderella Aviationin omistuksessa. Lennon oli tarkoitus lähteä Zürichin kansainväliseltä lentoasemalta kello 18.00 ja saapua Dresdenin lentoasemalle muutamaa tuntia myöhemmin. Onnettomuuspäivänä vallinnut kylmä sää ja tihkusade olivat alueelle tyypillisiä. Lentokone oli kunnossa, ja vaikka sillä olikin lennetty lähes 20 600 tuntia, konetyypillä oli hyvä turvallisuushistoria.
Kapteeni oli lentänyt noin 8 450 tuntia, joista lähes 1 900 Saab 340 -koneella. Perämiehellä kokemusta oli noin 2 300 tuntia, joista yli 1 150 kyseisellä konetyypillä. Koneen kyydissä ei ollut rahtia tai postia, ja kone oli tarkoitus huoltaa seuraavan kerran 21 päivän kuluttua.
Kone sai lentoonlähtöluvan kello 17.54. Se nousi kiitotieltä 28 ja otti suunnan länteen. 7,2 kilometrin kuluttua kone alkoi yhtäkkiä menettää korkeutta ja kääntyi oikealle, vaikka aiottu reitti kääntyi vasemmalle. Lennonjohto tiedusteli, oliko käännös tarkoituksellinen, johon miehistö vastasi "Stand by (Hetkinen)". Tämän jälkeen koneeseen ei enää saatu yhteyttä.
Kello 17:56:27, kaksi minuuttia ja 17 sekuntia lentoonlähdön jälkeen, kone syöksyi maahan pellolle. Viranomaiset päättelivät myöhemmin koneen joutuneen jyrkkään syöksyyn kääntyessään oikealle. Suuri osa koneen hylystä jäi törmäyksen aiheuttamaan kraatteriin, mutta noin 20 prosenttia osista levisi laajalle alueelle koneen etenemissuuntaan päin. Koneen molemmat mustat laatikot vaurioituivat onnettomuudessa, mutta ne eivät tuhoutuneet lukukelvottomiksi.
Seitsemästä matkustajasta neljä oli Saksasta, yksi Ranskasta, yksi Sveitsistä ja yksi Espanjasta. Koneen miehistön muodostivat moldovalainen kapteeni Pavel Gruzin, slovakialainen perämies Rastislav Kolesar ja ranskalainen lentoemäntä Séverine Jabrin. Kaikki koneessa olleet kuolivat onnettomuudessa.
Onnettomuuden aikaan Crossair oli SAirGroupin tytäryhtiö. Lento 498 oli Crossairin ensimmäinen onnettomuus, jossa menetettiin ihmishenkiä, ja se oli koko SAirGroupin tuhoisin onnettomuus Swissairin lennon 111 jälkeen.
Vuonna 2000 Crossairilla oli käytössä 17 Saab 340 -konetta, jotka korvattiin myöhemmin Embraer ERJ 145 -suihkukoneilla. Onnettomuus tapahtui kesken Crossairin ja sen lentäjien välisen palkka- ja työsääntökiistan. Lisäksi kaksi lentäjää oli ennen onnettomuutta kertonut medialle, että joidenkin Crossairin palkkaamien ulkomaisten lentäjien heikko kielitaito muodosti turvallisuusriskin. Monet entisestä itäblokista tulleet lentäjät kävivät vain englannin kielen peruskurssin, mikä aiheutti kommunikaatio-ongelmia. Crossair erotti nämä kaksi lentäjää, mutta lentäjien liitto Crossair Cockpit Personnel ("Crossairin ohjaamohenkilöstö", CCP) nosti heidät liiton johtoon. Onnettomuustutkinnassa paljastui, että lennon 498 moldovalainen kapteeni ja slovakialainen perämies kykenivät keskustelemaan keskenään vain englanniksi, tosin kapteeni Gruzinin kielitaito riitti vain peruskeskusteluun.
Onnettomuuden jälkeen sekä Crossair että CCP (mukaan lukien Crossairin erottamat kaksi lentäjää) antoivat julkisen lausunnon. Sen mukaan kiistan ja onnettomuuden yhteensattuma oli hyvin valitettavaa, ja että turman syyksi epäiltiin lentäjän virhettä. Onnettomuustutkijoiden loppuraportti totesi myöhemmin, että lentäjän virhe oli onnettomuuden todennäköinen syy.
Saab 340 on laajassa käytössä ympäri maailman. 400 valmistetusta koneesta vain neljä on joutunut onnettomuuteen, jossa on aiheutunut kuolonuhreja. Näistä onnettomuuksista vain kaksi oli tapahtunut ennen lennon 498 onnettomuutta: vuosina 1994 (KLM Cityhopper, kolme kuollutta) ja 1998 (Formosa Airlines, 13 kuollutta).
Kapteeni Pavel Gruzinin lihaskudoksista löydettiin jäämiä fenatsepaami-nimisestä rauhoittavasta lääkkeestä. Hänen laukustaan löytyi avattu pakkaus kyseistä lääkettä.
Onnettomuuden syyksi ilmoitettiin useat inhimilliset virheet liittyen muun muassa navigaatiojärjestelmän ja autopilotin käyttöön sekä se, että perämies ei tehnyt tarpeeksi estääkseen konetta menemästä syöksykierteeseen tai keskeyttääkseen sitä. Raportin mukaan onnettomuuteen vaikuttivat myös muun muassa kapteenin paineen alla käyttämä, aiemmin opittu toimintamalli sekä Venäjällä ja länsimaissa valmistettujen lentokoneiden mittarien eroavaisuudet.
Virallisessa onnettomuustutkintaraportissa ei mainita matkapuhelinten aiheuttamaa häiriötä onnettomuuden pääasialliseksi syyksi. Erillisessä tutkimuksessa selvisi kuitenkin, että koneen autopilotti meni pois päältä samaan aikaan, kun eräs matkustaja sai tekstiviestin ja toisen puhelimeen soitettiin. Tiedon julkistamisen jälkeen useat maat (mukaan lukien Sveitsi) kielsivät matkapuhelimen käytön lentokoneessa.