Gotlannin kunta
Gotlannin kunta on Ruotsin kunta, joka käsittää Gotlannin saaren Itämeressä ja läheisiä pienempiä saaria. Pienemmistä saarista tärkeimmät ovat Fårö, Stora Karlsö, Lilla Karlsö ja Gotska Sandön. Gotlannin kunta on ainoa Ruotsin kunta, joka käsittää kokonaisen maakunnan ja läänin alueen: Gotlanti muodostaa yksin Gotlannin maakunnan ja Gotlannin läänin.
Kunnan maapinta-ala on 3 134,98 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 57 391 henkeä (31.12.2015). Vuonna 2007 kunnassa oli 854,54 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 27,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kunnan keskustaajama ja samalla suurin taajama on Visbyn kaupunki. Visby on Gotlannin ainoa kaupunki, jonka lisäksi Gotlannissa sijaitsee myös entinen Sliten kauppala.
Kunnan alueella sijaitsi aikaisemmin Roman luostari, mutta se on nykyään raunioina.
Ruotsin uudet kunnallislait astuivat voimaan vuonna 1863. Tämän ja vuoden 1952 kuntauudistuksen välisenä aikana Gotlannissa tapahtui vain pieni määrä aluejakomuutoksia. Vunona 1886 perustettiin Hemsen taajaväkinen yhdyskunta samannimiseen kuntaan. Visbyn maalaiskunta liitettiin Visbyn kaupunkiin vuonna 1936 ja samana vuonna Othemin maalaiskunta muutettiin Sliten kauppalaksi.
Vuonna 1951 Gotlannissa oli 93 kunnallista toimijaa: yhdet maakäräjät, yksi kaupunki, yksi kauppala, yksi taajaväkinen yhdyskunta ja 89 maalaiskuntaa. Lisäksi oli joukko kuntaliittoja, koska monet pienet kunnat eivät yksin kyenneet selviytymään kaikista tehtävistään. Monissa kunnissa asui alle 100 asukasta.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Gotlantiin muodostettiin seuraavat "suurkunnat" (pohjoisesta etelään lueteltuina):
Näistä kunnista Romakloster, Klintehamn ja Ljugarn saivat nimensä uuden kunnan keskustaajaman mukaan. Lisäksi Bogen maalaiskunta liitettiin Sliten kauppalaan. Visbyn kaupunkiin uudistuksella ei ollut vaakutusta. Hemsen taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuoden 1958 alussa.
Jo kymmenen vuoden kuluttua kuntauudistusta pidettiin riittämättömänä, sillä "suurkunnatkin" olivat monissa tapauksissa liian pieniä kyetäkseen selviytymään tehtävistään. Lääninhallitus ehdotti, että Gotlanti olisi jaettu kolmeen kuntaan:
Useimmat läänin kunnista puolestaan ehdottivat Gotlannin jakamista viiteen kuntaan, mutta Fårösund ehdotti vain yhden kunnan perustamista koko Gotlantiin. Huhtikuussa 1970 Ruotsin hallitus päätti, että Gotlanti muodostaisi 1.1.1971 alkaen vain yhden kunnan. Samalla lakkautettiin Gotlannin läänin maakäräjät, siirrettiin sen tehtävät uudelle kunnalle ja kyettiin välttämään kaksinkertainen hallinto.
Vuodesta 1999 lähtien Gotlanti on ollut mukana hallintokokeilussa Skånen läänin ja Länsi-Götanmaan läänin kanssa. Kokeilussa tiettyjä lääninhallitusten tehtäviä on annettu maakäräjien (Gotlannissa kunnan) hoidettavaksi.
Vaakunaselitys: (Ruotsiksi "I rött fält en stående vädur av silver med beväring av guld, förande ett på korsstav av guld fästat rött banér med bård och fem flikar av guld.")
Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Visbyn kaupunki oli ainoa kunta, jolla oli ennestään vaakuna käytössä. Vaakuna kuvaa Jumalan karitsaa ("Agnus Dei") punaisessa kentässä. Uusi kunta päätti muokata Gotlannin kuntavaakunan samanlaiseksi kuin Gotlannin maakunnan vaakuna, jota Gotlannin läänikin käyttää. Vaakunakilven väriksi valittiin kuitenkin punainen kaupungin vaakunasta.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 463 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 437 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 172 935 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 88 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Kunnassa on 17 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 58,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 23 796 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Lisäksi Roma kyrkbyn ja Romaklosterin taajamat ovat välillä olleet yhteenkasvaneina, jolloin taajamaa kutsuttiin nimellä Roma.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Gotlannin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Gotlannin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Lisäksi Visbyssä sijaitsee muun muassa Pyhän Katariinan kirkon rauniot.