Ravintolapäivä
Ravintolapäivä on Suomesta toukokuussa 2011 alkanut ruokakarnevaali. Ravintolapäivänä kuka tahansa voi perustaa päiväksi ravintolan, kahvilan tai baarin haluamaansa paikkaan. Ravintolapäivä on nykyään maailman suurin ruokatapahtuma, jota järjestetään neljä kertaa vuodessa kolmen kuukauden välein. Ravintolapäivän merkeissä on pystytetty yli 14 300 popup-ravintolaa, joiden perustajina on ollut 57 200 ravintoloitsijaa. Yhden päivän ravintoloissa on käynyt 1,63 miljoonaa ruokailijaa.
Ravintolapäivä syntyi helsinkiläisten ystävysten Antti Tuomolan, Olli Sirénin ja Timo Santalan huhtikuussa 2011 keksimästä ideasta. Ensimmäistä Ravintolapäivää vietettiin 21. toukokuuta 2011. Sana tapahtumasta kulki suusta suuhun ja levisi sosiaalisessa mediassa, ja lopulta ravintoloita syntyi liki 40 yhteensä 13 eri paikkakunnalle Suomessa.
Laajan uutisoinnin seurauksena Ravintolapäivän suosio kasvoi. Toisena Ravintolapäivänä 21. elokuuta 2011 avattiin noin 200 ravintolaa 30 paikkakunnalla neljässä eri maassa, kolmantena Ravintolapäivänä 19. marraskuuta 2011 yli 300 ravintolaa yli 40 eri paikkakunnalla, neljäntenä Ravintolapäivänä lähes 300 ravintolaa melkein 50 eri paikkakunnalla 12 eri maassa, viidentenä Ravintolapäivänä yli 700 ravintolaa yli 90 paikkakunnalla 19 eri maassa ja kuudentena Ravintolapäivänä lähes 800 ravintolaa 15 eri maassa. Kuudes Ravintolapäivä järjestettiin elokuun 19. päivä 2012 ja seitsemäs marraskuun 17. päivä 2012
Ravintolapäivä-konsepti ja sen taustajoukot ovat saaneet lukuisia tunnustuksia. Joulukuussa 2011 Ravintolapäivä palkittiin opetus- ja kulttuuriministeriön Suomi-palkinnolla, Helsingin kaupungin kulttuuri- ja kirjastolautakunta valitsi tapahtuman vuoden 2011 kulttuuriteoksi ja Glorian Ruoka ja Viini -lehti vuoden 2011 ruokailmiöksi. Ravintolapäivän toiminnanjohtaja Olli Sirén palkittiin vuoden 2011 kaupunkilaisena. Vuonna 2014 Ravintolapäivä voitti Suomalainen matkailupalkinto -kilpailun yleisöäänestyksen ja sai Kuluttajaliiton Vuoden 2014 Kuluttajateko -palkinnon.
Kulttuuri- ja urheiluministeri Paavo Arhinmäki on sanonut Ravintolapäivän olevan ruokakulttuuriteko "jonka vaikutus suomalaiseen ravintolakulttuuriin on luultavasti suurin sitten keskioluen vapautumisen". Helsingin kulttuuri- ja kirjastolautakunnan puheenjohtaja, kansanedustaja Anni Sinnemäki on kehunut Ravintolapäivän muuttavan Helsingin olemusta ja nostavan kaupunkilaiset keskiöön sekä tekijöinä että kokijoina: "Ravintolapäivä on uutta ja yllättävää. Se on kaupunkilaisten luomaa kulttuuria kaupunkilaisille." Helsingin kaupunginjohtaja Jussi Pajunen on tunnustautunut Ravintolapäivän faniksi ja todennut, että "kaupunkiorganisaation pitäisi ottaa oppia Ravintolapäivästä". Ruokakulttuurin professori Johanna Mäkelä on kiitellyt tapahtumaa: "Ravintolapäivä on esimerkki siitä, kuinka ruoka voi synnyttää uudenlaista yhteisöllisyyttä."
Ravintolapäivän taustalla on joukko helsinkiläisiä, jotka haluavat kannustaa hauskanpitoon, yhdessä tekemiseen ja erilaisten ravintolaideoiden kokeilemiseen. Ravintolapäivä ry:n hallituksessa ovat Timo Santala, Kirsti Tuominen, Antti Tuomola, Jyrki Vanamo. Tiiviisti mukana toiminnassa ovat myös Tuomas Sarparanta ja Kati Tammisto.Viranomaisten kannalta tapahtumassa on ongelmana se, että alkoholin myynti ilman lupaa ei ole sallittua. Ensimmäisen kerran asiaan puututtiin marraskuussa 2011 Helsingissä järjestetyssä tapahtumassa. Vuoden 2012 ravintolapäivän alla poliisi tiedotti etukäteen, ettei se salli luvatonta alkoholin anniskelua ja se puuttuu siihen sitä havaitessaan.