2010-luku
2010-luku on nykyinen kuluva vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 2010 ja päättyy 31. joulukuuta 2019. Vuosikymmen on 2000-luvun toinen vuosikymmen.
Euroopan unionin laajeneminen hidastui, koska vain Kroatia liittyi jäseneksi 2013. Latvia ja Liettua ottivat käyttöön euron 2014 ja 2015. EU:n laajeneminen muuttui myöhemmin hajoamiseksi, kun Iso-Britannia päätti Brexit-kansanäänestyksessä erota siitä kesäkuussa 2016. Itse eroprosessi kaikkine neuvotteluineen ja kiistakysymyksineen vie vuosia.
22. heinäkuuta 2011 norjalainen Anders Behring Breivik teki tuhoisan pommi-iskun Oslossa ja ammuskeli Utøyan saarella tappaen yhteensä 76 ihmistä.
Etenkin islamismiin ja ISIS-järjestöön liittyvä terrorismi lisääntyi Euroopassa. 7. tammikuuta 2015 rynnäkkökiväärein aseistautuneet miehet hyökkäsivät Charlie Hebdo -lehden toimitukseen Pariisissa. Motiiviksi on selitetty se, että lehti on julkaissut pilakuvia islamin profeetta Muhammadista. Marraskuussa 2015 Pariisissa tapettiin kuudessa paikassa eri iskuissa 132 ihmistä. Heinäkuussa 2016 Nizzassa tunisialaistaustainen mies ajoi kuorma-auton väkijoukkoon surmaten 85.
2010-luvun alkua leimasi erityisesti vuonna 2010 alkanut arabikevät, Tunisiasta alkanut Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa vaikuttava laaja protestien sarja demokratian, ihmisoikeuksien ja vapaiden vaalien puolesta. Merkittävimpiä alueella vallasta syöstyjä hallitsijoita ovat olleet Egyptin presidentti Hosni Mubarak ja Libyan Muammar Gaddafi. Myös Tunisian ja Jemenin hallitukset syrjäytettiin. Myös muissa alueen valtioissa on ollut merkittäviä protesteja. Syyriassa puhkesi sisällissota maan hallituksen ja opposition välillä. Myös Libyassa sisällissota jatkui Gaddafin syrjäyttämisen jälkeen.
Arabikevättä seurasi "islamistiseksi talveksi" nimetty reaktio loppuvuodesta 2011, kun islamistiset liikkeet nousivat valtaan eri puolilla arabimaailmaa.
Egyptissä vapaissa vaaleissa suurimmaksi ryhmittymäksi nousi islamistinen Muslimiveljeskunta, jonka edustajasta Mohammed Mursista tuli maan presidentti vuoden 2012 vaaleissa. 3. heinäkuuta 2013 Egyptin armeija syrjäytti Mursin ja muslimiveljeskunta julistettiin terrorijärjestöksi.
Irakin sota julistettiin virallisesti päättyneeksi vuonna 2010, ja viimeiset Yhdysvaltojen joukot poistuivat maasta joulukuussa 2011. Vuonna 2011 al-Qaedan perustaja Osama bin Laden löydettiin ja surmattiin piilopaikkaansa Pakistanissa.
Joulukuussa 2014 NATO ilmoitti taistelutoimien Afganistanissa olevan ohitse 13 vuoden jälkeen, vaikka maassa onkin useita tuhansia sotilaita maan armeijan tukena.
Kokonaisuutena syyskuun 11. päivän iskuista alkanut terrorisminvastainen sota jatkuu kuitenkin edelleen.
Vuonna 2013 ISIS-järjestö sai merkittävän jalansijan Syyrian sisällissodassa. Kesäkuussa 2014 ISIS eteni Irakissa lähelle Bagdadia ja julisti 29. kesäkuuta 2014 hallitsemilleen alueilla islamilaisen kalifaatin. ISISin julmuudet ja avoin provokaatio, kuten panttivankien mestaus ja tämän videointi ja julkaisu saivat Yhdysvallat lähettämään joukkoja Irakiin 2014 aloittamaan laajamittaiset ilmaiskut elokuussa Irakin asevoimien ja kurditaistelijoiden avuksi. Venäjä ilmoitti 30. syyskuuta 2015 tulleensa Syyrian hallituksen tueksi sisällissodassa.
Turkki siirtyi vahvan miehen Recep Tayyip Erdoğanin johtamana etenevästi kohti islamismia ja toiveet sen EU-jäsenyydestä hiipuivat.
Heinäkuussa 2016 Turkissa tapahtui armeijan vallankaappausyritys, joka kuitenkin kukistettiin nopeasti. Sen seurauksena Erdoğanin hallinto sai syyn erottaa tuhansia virkamiehiä ja tuomareita. Vallankaappaukseen syylliseksi Turkissa nimettiin Yhdysvalloissa maanpaossa elävän Fethullah Gülenin johtama salaliitto.
Jemenissa vuonna 2004 alkanut šiialaisten huthien kapina laajeni kun arabikevään myötä maata pitkään hallinnut Ali Abdullah Saleh syrjäytettiin 2011. Syyskuussa 2014 huthit valtasivat maan pääkaupungin Sana'an. Saudi-Arabia useiden muiden arabimaiden tuella aloitti sotatoimet Jemenissa maaliskuussa 2015 Iranin tukemia šiialaisia vastaan.
Iran oli ollut YK:n julistamien eriasteisten pakotteiden kohde vuodesta 2006 lähtien koskien sen ydinohjelmaa. Heinäkuussa 2015 ilmoitettiin neuvotteluissa päässyn yhteisymmärrykseen ja talouspakotteet puretaan ja maa saa jatkaa ydinvoiman kehittämistä.
4. heinäkuuta 2011 syntyi uusi valtio, kun Etelä-Sudan itsenäistyi Sudanista kansanäänestyksen tuloksena. Maassa on runsaat öljyvarat. Maassa alkoivat lähes välittömästi eri osapuolten väliset taistelut.
Malissa maan pohjoisosan tuaregit kapinoivat tammikuusta 2012 lähtien. Tappioiden jälkeen maan armeija syrjäytti presidentti Amadou Toumani Tourén. Kesällä islamistinen ryhmittymä kuitenkin otti vallan pohjoisosassa maata ja julisti sinne šarialain. Ranskan aloitti sotilasoperaation maassa alkuvuodesta 2013.
Keski-Afrikan tasavalta ajautui kaaoksen kun Séléka-CPSK-CPJP-UFDR-liikkeen kapinalliset valtasivat pääkaupunki Banguin 23. maaliskuuta ja syrjäyttivät presidentti François Bozizén. Vallan kaapannut Michel Djotodia ilmoitti Sélékan hajottamisesta ja entiset pääasiassa muslimeja olevat sélékat hajaantuivat maaseudulle ryöstelemään, raiskaamaan ja tappamaan. Maan väestöstä on 80 % kristittyjä, jotka muodostivat anti-balaka-joukot suojakseen. Nämä hyökkäsivät myös muslimisiviilejä vastaan.
4. heinäkuuta 2012 ilmoitettiin, että Higgsin bosoni on hyvin todennäköisesti löydetty CERNissä. Kyseessä on merkittävä löytö, joka todistaisi Higgsin kentän olemassaolon.
Elokuussa 2012 NASA:n Mars Science Laboratory -luotain laskeutui Marsin pinnalle mukanaan Mars-mönkijä Curiosity. Luotaimen tarkoituksena on tutkia tarkemmin planeetan ilmastoa, geologiaa ja tulevan miehitetyn lennon mahdollisuutta.
ESA:n Rosetta-luotain saavutti ensimmäisenä avaruusaluksena komeetan. New Horizons -luotain ohitti Pluton heinäkuussa 2015.
15. toukokuuta 2013 ilmoitettiin, että ihmisen kantasoluja oli ensimmäistä kertaa onnistuneesti kloonattu.
Ensimmäinen täydellinen kasvojensiirto tehtiin Espanjassa 2010.
Suomessa ensimmäinen osittainen kasvojensiirto tehtiin 2016.
Gravitaatioaaltojen löytö vahvistettiin alkuvuodesta 2016. Havainnointi tehtiin LIGO-laboratoriossa.
Aiemmilla vuosikymmenillä alkanut digitaalinen vallankumous jatkui edelleen voimakkaasti. Vuonna 2012 yli kolmasosa maailman väestöstä käytti internetiä, ja lähes koko maailman väestö käytti kännyköitä.
Aiemmin kalliit ja statussymbolin arvossa olleet älypuhelimet halpenivat siten että halvemmissakin malleissa on graafinen käyttöliittymä, kosketusnäyttö ja mahdollisuus asentaa ladattavia sovelluksia. Älypuhelimiksi laskettujen laitteiden myynti ohitti peruspuhelimet vuonna 2011 Länsi-Euroopassa.
Aiempi kännyköiden markkinajohtaja, suomalainen Nokia menetti asemiaan siinä määrin että se 2013 myös koko matkapuhelinliiketoimintonsa Microsoftille. Puhelinten valmistus siirtyi pääasiassa Koreaan, sittemmin myös Kiinaan. Käyttöjärjestelmänä yleistyi ilmainen Linux-pohjainen Android.
Sosiaalisen median kasvu jatkui voimakkaana.
Internetin nopeutuminen on mahdollistanut myös tv-tasoisen kuvan suoratoiston. Yle aloitti tv-kanaviensa suoran verkkojakelun Areenassa huhtikuussa 2013 ja tilausvideopalvelu Netflix aloitti Suomessa syksyllä 2012.
2010-luvun alussa taulutietokoneet alkoivat yleistyä tavallisten kotitietokoneiden ja kannettavien tietokoneiden rinnalle. Myydyimmäksi taulutietokoneeksi nousi Applen iPad.
Näiden laitteiden suosio hiipui vuosikymmenen puolivälin jälkeen.
Sähkökirjat ja niiden lukulaitteet nousivat suosioon vuosikymmenen alussa, mutta niidenkin suosio hävisi muutamassa vuodessa.
Maailmanlaajuisen, vuonna 2007 alkaneen finanssikriisin päätyttyä vuonna 2009 euro ajautui syvään velkakriisiin, joka levisi useisiin valtioihin.
Kreikan hallitus ilmoitti, että maa oli vaikeuksissa valtionvelkansa maksamisessa. Vuonna 2010 Kreikan valtiontalouden pelastamiseksi hyväksyttiin suuri, kolmivuotinen tukipaketti. Tämän takia Kreikassa jouduttiin järjestämään säästötoimia, jotka puolestaan johtivat suuriin mielenosoituksiin ympäri maata.
Vuoden 2015 alussa maahan tuli laitavasemmistolaisen Aléxis Tsíprasin johtama hallitus. Tsípraskaan ei onnistunut irtautumaan ns. troikan eli Kansainvälisen valuuttarahaston, Euroopan keskuspankin ja Euroopan komission sanelemasta säästöpolitiikasta.
Euromaiden valtionvarainministerit hyväksyivät Kreikan kolmannen, 86 miljardin euron suureisen tukipaketin elokuussa 2015.
Suomessa suuret ikäluokat saavuttivat eläkeiän tämän vuosikymmenen aikana. Vuosituhannen vaihteessa pelättiin eläkeläisten määrän äkillisen kasvun aiheuttavan huomattavia talousvaikutuksia, eli ns. eläkepommin ja työvoimapulaa.
2010-luvun maailmanlaajuisesti eniten vuoden aikana tuottaneet elokuvat "Toy Story 3" (2010), "Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2" (2011), "The Avengers" (2012), "Frozen – huurteinen seikkailu" (2013), "Transformers – Tuhon aikakausi" (2014), "" (2015), "" (2016) ja "" (2017).
Parhaan elokuvan Jussin on 2010-luvulla saaneet elokuvat "Napapiirin sankarit" (2010), "Le Havre" (2011), "Kohta 18" (2012), "Betoniyö" (2013), "He ovat paenneet" (2014) ja "Miekkailija" (2015).
Parhaan elokuvan Oscar-palkinnon on 2010-luvulla saaneet elokuvat "Kuninkaan puhe" (2010), "The Artist" (2011), "Argo" (2012), "12 Years a Slave" (2013), "Birdman" (2014), "Spotlight" (2015) ja "Moonlight" (2016).
2010-luvun menestyneimpiä televisiosarjoja on ollut muun muassa "Game of Thrones" (2011–), "Downton Abbey" (2010–2015) ja "House of Cards" (2013–2018).
Talviolympialaiset järjestettiin 2010 Vancouverissa ja 2014 Sotšissa
ja kesäolympialaiset 2012 Lontoossa ja 2016 Rio de Janeirossa.
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut, vuonna 2010 Etelä-Afrikassa, jossa Espanjan jalkapallomaajoukkue voitti mestaruuden ja 2014 Brasiliassa, jolloin Saksasta tuli mestari.
Vuoden 2011 Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailussa Slovakiassa Suomen jääkiekkomaajoukkue voitti historiansa toisen maailmanmestaruuden.
2010-luvulla useampi vuosi oli lämpimin koskaan maapallolla mitattu vuosi. Näistä vuosi 2016 oli kaikkein lämpimin.
12. tammikuuta 2010 suuri maanjäristys Haitissa tuhosi pääkaupunki Port-au-Princen ja aiheutti lähes 300 000 kuolonuhria. Suuria maanjäristyksiä oli samana vuonna myös Chilessä ja tiibetiläisten itsehallintoalueella Qinghain maakunnassa Luoteis-Kiinassa.
20. huhtikuuta 2010 BP:n öljynporauslautta Deepwater Horizon räjähti Meksikonlahdella. Räjähdyksen jälkeen merenpohjalle noin 1 500 metrin syvyyteen romahtaneesta porausputkesta alkoi vuotaa raakaöljyä mereen.
Suuri määrä Puolan johtoa, mm. presidentti Lech Kaczyński sai surmansa Smolenskin lento-onnettomuudessa 10. huhtikuuta 2010.
11. maaliskuuta 2011 maanjäristys iski Japaniin aiheuttaen tuhoisan tsunamin ja vakavan ydinvoimalaonnettomuuden.
Vuonna 2014 Länsi-Afrikassa puhkesi laaja ebolaepidemia.
Norjan iskussa 2011 kuoli 77 ihmistä ja 96 ihmistä haavoittui, kun Anders Behring Breivik teki iskut Oslossa ja Utøyan saarella Oslon lähistöllä.
Pariisin terrori-iskussa marraskuussa 2015 kuoli 132 ihmistä ja haavoittui 368 ihmistä.
Orlandon yökerhoammuskelussa 2016 aseistautunut mies hyökkäsi seksuaali- ja sukupuolivähemmistöille suunnattuun orlandolaiseen Pulse-yökerhoon. Tekijän ampumiin luoteihin kuoli 49 ihmistä, ja 53 haavoittui.
Heinäkuussa 2016 Nizzan iskussa 2016 kuoli 85 ihmistä, kun tekijä ajoi väkijoukkoon rantabulevardilla Ranskan kansallispäivänä.
Lokakuussa 2017 Las Vegasin ammuskelussa kuoli 58 ihmistä, ja 527 haavoittui. Isku oli Yhdysvaltojen tuhoisin yksittäisen tekijän tekemä joukkomurha.