Trittys
Trittys (, monikossa "trittyes", ) oli antiikin ajan Attikassa eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneella alueella fylen eli ”heimon” kolmannes. Trittykset koostuivat yhdestä tai useammasta demoksesta. Trittykset tunnettiin jo vanhastaan, kun fylejä oli neljä, mikä teki trittysten määräksi alun perin 12. Kleistheneen uudistuksesta vuodesta 508 eaa. lähtien, jolloin fylejen määräksi tuli 10, trittyksiä oli vastaavasti 30.
Attikan vanhojen, Kleistheneen uudistusta edeltäneiden trittysten lukumäärä, kaksitoista, liittyi mahdollisesti siihen, että Theseuksen katsottiin yhdistäneen Attikan alun perin kahdestatoista itsenäisestä kaupungista tai kyläryhmästä. Vanhoista trittyksistä tiedetään suhteellisen vähän. Trittysten tiedetään jakaantuneen neljään naukrariaan, josta kukin varusti Ateenan laivastoon yhden sotalaivan ja ratsuväkeen kaksi hevosmiestä. Trittyksen johtajana toimi "trittyarkhos". Trittyksillä oli ilmeisesti nimet, ja ainakin yhden nimi tiedetään; se oli Geleontes-fyleen kuulunut trittys "Leukotainioi" (”valkonauhaiset”). Uudistuksen jälkeen vanhoilla trittyksillä säilyi jonkinlainen uskonnonharjoittamiseen liittynyt merkitys.
Kleistheneen järjestelmässä trittykset muodostuivat niin, että Attikan kuhunkin kymmeneen fyleen kuuluvat demokset oli jaettu kolmen alueen kesken: Yksi osa fylen demoksista kuului kaupunkialueen (, "asty") trittykseen, yksi osa rannikkoalueen (, "paralia") trittykseen ja yksi osa sisämaan (, "mesogeios") trittykseen. Tämä muodosti yhteensä kolmekymmentä trittystä, jotka perustuivat maantieteeseen; jokaista aluetta vastasi siis kymmenen trittystä. Trittykseen kuuluneiden demosten määrä vaihteli; kuhunkin kuului yhdestä useampaan demosta.
Trittysten, samoin kuin fylejen ja demosten, uudistaminen oli osa Kleistheneen pyrkimystä hajottaa Attikan vanhat poliittiset rakenteet ja vanhojen, tietyiltä seuduilta kotoisin olleiden klaanien asema. Kuhunkin trittykseen kuului yleensä joukko suhteellisen lähellä toisiaan olevia demoksia, joskin eräissä tapauksissa joku demoksista sijaitsi erillään muista. Se, että kolme trittysjaon pohjana olevaa aluetta sijaitsivat erillään, sai kuitenkin aikaan se, että kuhunkin fyleen kuului demoksia ja näin ihmisiä eri puolilta Attikaa. Näin esimerkiksi Hippothontis-fyleen kuului niin merimiehiä Pireuksesta, kauppiaita ja käsityöläisiä Koilesta kuin maanviljelijöitä Eleusiista. Trittysten jakamisen fylejen kesken kerrotaan tapahtuneen arpomalla. Kaikellä tällä pyrittiin tasapainottamaan yhteiskuntaa ja jakamaan poliittinen valta tasaisemmin eri alueille, sillä paikkamäärät bulessa eli neuvostossa perustuivat fyleihin ja demoksiin.
Päin vastoin kuin fyleillä ja demoksilla, trittyksillä oli vain vähän suoraa merkitystä itse hallinnossa. Kunkin fylen kymmenesosan vuotta käsittäneessä prytanivuorossa olleet 50 miestä jaettiin trittyksittäin (17 + 17 + 16), ja tätä jakoa käytettiin ympärivuorokautisen päivystyksen järjestämisessä Tholoksessa. Lisäksi kukin jokaisen fylen kolmesta johtajasta ("epimelētai tēs fylēs") tuli eri trittyksestä. Ateenan jalkaväkeä ei organisoitu trittyksittäin, mutta eräistä merkeistä on päätelty, että trittykset olisivat olleet jollakin tavalla käytössä Ateenan laivaston organisoinnissa. Erään teorian mukaan Attikan maaseudun teattereita olisi ollut yksi per trittys.
Trittykset oli yleensä nimetty niiden merkittävimmän (tai ainoan) demoksen mukaan, mutta joillakin oli ilmeisesti omat nimet; tällainen oli muun muassa Oineis-fylen "mesogeios"-trittys, jonka nimi oli "Pedieis".
Seuraavassa esitetään fylejen demosten jako trittyksiin Kleistheneen uudistuksessa vuonna 508 eaa. Se oli voimassa koko klassisen kauden. Myöhemmin hellenistisellä ja roomalaisella kaudella perustettiin uusia fylejä ja demoksia, joita tässä ei ole lueteltu, ja osa vanhoista demoksista vaihtoi fyleä. Mikään vanha demos ei kuitenkaan vaihtanut trittys-aluettaan.
Katso myös: Luettelo Attikan demoksista ja luettelo Attikan demoksista fyleittäin.