Totaalikieltäytyminen Suomessa
Totaalikieltäytyminen tarkoittaa sitä, että asevelvollinen kieltäytyy suorittamasta sekä varusmies- että siviilipalvelusta. Totaalikieltäytymisestä tuomitaan Suomessa enintään 173 vuorokaudeksi ehdottomaan vankeusrangaistukseen.
Totaalikieltäytyjät, jotka kieltäytyvät suoraan varusmiespalveluksesta, tuomitaan rikosnimikkeellä "asevelvollisuudesta kieltäytyminen", kun siviilipalvelukseen hakeneet ja siitä kieltäytyvät tuomitaan "siviilipalveluksesta kieltäytymisestä". Ehdottoman vankeusrangaistuksen pituus on kummassakin tapauksessa sama: puolet jäljellä olevasta siviilipalvelusajaksi muutetusta palvelusajasta.
Totaalikieltäytymisestä langetetun vankeusrangaistuksen kokonaan suorittaminen merkitsee käytännössä myös siviilipalveluksen suorittamista, sillä totaalikieltäytyjä vapautetaan vapautumisen yhteydessä asepalveluksesta rauhan aikana. Totaalikieltäytymisestä ei seuraa rikosrekisterimerkintää siviilipalveluksen ja siitä kieltäytymisen vakaumuksellisen luonteen vuoksi. Aseistakieltäytyjäliiton mukaan sen sijaan Supo saattaa tehdä siitä merkinnän omiin rekistereihinsä, josta saattaa olla haittaa hakiessa työpaikkaa, jossa vaaditaan luotettavuuslausunto. Muista vankeusrangaistuksista poiketen totaalikieltäytymisestä langetettu vankeusrangaistus kärsitään niin sanotusti päivästä päivään, eli yleinen ensikertalaista koskeva 1/2-sääntö ei päde. Myöskään muut vankila-aikaa lyhentävät poikkeussäännöt eivät ole voimassa. Vankeusrangaistus on kuitenkin mahdollista muuttaa ehdonalaiseksi rangaistusajan loppupäässä, jolloin tuomittu kärsii ehdonalaisen Siviilipalveluskeskuksessa. Toisinaan totaalikieltäytyjiä on myös armahdettu.
Totaalikieltäytyjät sijoitetaan yleensä avovankilaan, josta käsin työnteko ja opiskelu ovat helpommin järjestettävissä. Vuodesta 2011 lähtien totaalikieltäytyjien tuomitseminen valvontarangaistukseen, eli elektronisesti valvottuun kotiarestiin, on myös ollut mahdollista.
Aseistakieltäytyjäliiton mukaan vuosina 1999–2006 totaalikieltäytyjiä on ollut vuosittain noin 40–80. Viime aikoina kieltäytyjiä on ollut muutamia kymmeniä vuodessa. Totaalikieltäytyjien motiivit teoilleen vaihtelevat. Heidät voidaan jakaa karkeasti kahteen pääryhmään: koko asevelvollisuutta vastustaviin ja siviilipalveluksen epäkohtia vastustaviin.
Tunnettuja totaalikieltäytyjiä ovat olleet muun muassa rap-muusikot Iso H ja Solonen sekä jyväskyläläinen aseistakieltäytyjä Jussi Hermaja. Suomen ensimmäinen totaalikieltäytyjä oli Tauno Tapanainen, joka vuoden 1931 asevelvollisuuslain voimaantultua kieltäytyi kaikesta palvelusta ainoana tuolloin vankilassa olleena aseistakieltäytyjänä.
Aiemman siviilipalveluslain ollessa voimassa Amnesty International piti vuodesta 1999 lähtien suomalaisia siviilipalveluksesta kieltäytyneitä totaalikieltäytyjiä mielipidevankeina ja vaati heidän vapauttamistaan. Järjestö pitää myös uutta, vuonna 2008 voimaan tullutta siviilipalveluslakia rangaistuksenluontoisena ja syrjivänä, ja siten siviilipalveluksesta kieltäytyviä mielipidevankeina.
Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu antoi huomautuksen seurantaraportissaan maaliskuussa 2006 arvostellen Suomen aseistakieltäytymislainsäädäntöä. Hän kiinnitti myös huomiota seikkaan, että edellisen raportin (syyskuu 2001) jälkeen edistystä ei ole tapahtunut.