hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Koreakärsämö
Koreakärsämö ("Achillea ptarmica" f. "multiplex") on ojakärsämön ("Achillea ptarmica") kerrannaiskukkainen muoto, jota käytetään koristekasvina. Koreakärsämö kasvaa reilut puoli metriä korkeaksi ja sen lehdet ovat vihreät ja suikeat, kuten ojakärsämölläkin. Koreakärsämö kukkii keski–loppukesällä valkoisin kukin. Koreakärsämöstä on jalostettu useita erilaisia lajikkeita.
Cal Petersen
Calvin Louis Petersen (s. 19. lokakuuta 1994 Waterloo, Iowa, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa NHL-joukkue Los Angeles Kingsin organisaatiossa. Hän aloittanee kauden 2017–2018 AHL-joukkue Ontario Reignissa. Petersenin hanskakäsi on oikea.
Petersen pelasi Chicago Young Americansin junioreissa, kunnes hänen kotikaupunkinsa joukkue Waterloo Black Hawks varasi Petersenin 185. pelaajana USHL:n varaustilaisuudessa 2011. Hän aloitti kauden 2011–2012 vielä Young Americansissa, mutta Petersen siirtyi kesken kauden ensin NAHL-joukkue Topeka RoadRunnersiin ja sieltä kahden ottelun jälkeen hänet varanneen Waterloo Black Hawksin USHL-joukkueeseen. Varsinaisella USHL:n tulokaskaudellaan 2012–2013 Petersen jakoi varsin tasaisesti joukkueen torjuntavastuun Eamon McAdamin kanssa. Hän pelasi kauden aikana myös USHL Top Prospects Gamessa. Petersen valittiin kauden päätteeksi liigan tulokkaiden tähdistökentälliseen. Hän edusti Black Hawksia kauden aikana myös Junior Club World Cupissa, joka päättyi hopeaan.
Buffalo Sabres varasi Petersenin viidennellä kierroksella 129. pelaajana . Kaudella 2013–2014 hän nousi Black Hawksin selkeäksi ykkösmaalivahdiksi. Petersen pelasi kauden aikana myös USHL:n tähdistöottelussa. Hän eteni joukkueensa kanssa aina Clark Cup -finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei kuitenkin Indiana Ice otteluvoitoin 3–2. Petersen valittiin kauden päätteeksi liigan toiseen tähdistökentälliseen. Vuosina 2014–2017 hän kävi Notre Damen yliopistoa. Petersen otti joukkueen selkeän ykkösmaalivahdin paikan jo "Freshman -vuotenaan" 2014–2015, jolloin hän torjui 33 ottelussa neljä nollapeliä. Petersen valittiin kauden päätteeksi Hockey Eastin tulokkaiden tähdistökentälliseen. "Junior -vuotenaan" 2016–2017 hän sai harvinaisen kunnian olla pelipaikastaan huolimatta Notre Damen kapteeni, mikä oli ensimmäinen kerta yliopiston historiassa. Petersen torjui kuusi nollapeliä, joilla hän jakoi koko NCAA:n kärkisijan. Hänet valittiin kauden päätteeksi Hockey Eastin ensimmäiseen tähdistökentälliseen.
Petersen ei tehnyt missään vaiheessa tulokassopimusta hänet varanneen Buffalo Sabresin kanssa, vaan heti vapaaksi agentiksi tultuaan hän teki heinäkuussa 2017 kaksivuotisen tulokassopimuksen Los Angeles Kingsin kanssa.
Petersen edusti Yhdysvaltoja MM-kilpailuissa vuonna 2017. Hän kuitenkin toimi joukkueen kolmosmaalivahtina, eikä pukenut yhteenkään otteluun. Petersen pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2011, mutta hän toimi lähes koko turnauksen ajan kakkosmaalivahtina Jon Gilliesille ja pelasi vain yhdessä ottelussa. Petersen pelasi myös alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa vuonna 2013, jolloin hän kantoi Yhdysvaltain pääasiallisen torjuntavastuun ja voitti kultaa.
Heidet
Heidet ("Viburnum") on tesmayrttikasvien (Adoxaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Aiemmin heidet kuuluivat kuusamakasvien (Caprifoliaceae) heimoon, kunnes tesmayrttikasvit erotettiin kuusamakasveista omaksi kasviheimokseen. Heisien sukuun kuuluu ainakin 160 lajia, joiden lisäksi sukuun on kuvattu lähes 200 muutakin lajia, mutta näiden lajien taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä.
Heidet ovat keskikokoisia, kausivihantia pensaita, joiden oksat ovat kaljuja tai huopakarvaisia. Heisien lehdet ovat vastakkaisessa lehtiasennossa ja lehdet ovat yksinkertaisia lehtiä tai muodoltaan kolmie kertaa sormilehdykkäisiä. Lehdissä ei ole korvakkeita. Heisien kukinto on monikukkainen kukkarypäs, jonka ylimmät kukat ovat toisinaan neuvottomia. Muuten kukat ovat viisilukuisia ja kaksineuvoisia. Emit ovat kolmiluottisia ja sikiäin on kehänalainen. Heisien hedelmä on yksisiemeninen, punainen tai musta luumarja.
Heisien ("Viburnum") suvusta Suomessa on tavattu muutamia lajeja. Koiranheisi ("Viburnum opulus") on yleinen Etelä-Suomessa luonnonvaraisena kasvava lehtopensas.
Joitakin heisilajeja, -lajikkeita ja -risteymiä käytetään myös koristekasveina. Näitä ovat esimerkiksi koiranheidestä jalostetut kääpiökoiranheisi ja lumipalloheisi, joista kummastakin on myynnissä useita eri lajikkeita, sekä risteymäperäiset puistoheisi ("Viburnum" × "carlcephalum") ja uurreheisi ("Viburnum" × "rhytidophylloides").
Pöykkö
Pöykkö on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Kaarna (sukunimi)
Kaarna on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Tiwai
Tiwai-saari (mendeä, tarkoittaa "isoa saarta") on luonnonsuojelualue sekä turistikohde Sierra Leonessa. Tiwai on 12 neliökilometrin kokoinen ja sijaitsee Moajoella Sierra Leonen Eteläisessä maakunnassa. Saari on myös yksi Sierra Leonen sisämaan suurimmista saarista.
Marco Rigamonti
Marco Rigamonti on italialainen Suzukin MotoGP-tallin insinööri, joka on toiminut vuodesta 2013 lähtien Andrea Iannonen ratainsinöörinä.
Rigamonti aloitti työskentelemään moottoriurheilun parissa analyysi-insinöörinä Ducatilla 2004. Hän kehitti tallille muun muassa luistonestoa, moottorin voimantuoton järjestelmää ja moottorijarrutusta. Lisäksi Rigamonti oli vastuussa testien aikatauluista tehtaalla ja radalla. Hän oli roolissa aina joulukuuhun 2007 saakka, kunnes siirtyi tammikuussa 2008 Max Biaggin ratainsinööriksi Superbikeen Sterilgarda Go Eleven -talliin. Rigamonti toimi samalla Ducatin asiakastallin Sterilgarda Go Elevenin teknisenä koordinaattorina.
Välivuoden jälkeen Rigamonti siirtyi MotoGP:hen Aleix Espargaròn ratainsinööriksi Ducatin sateliittitalliin Pramac Racingille. Kauden päätyttyä Espargarò siirtyi pois tallista ja Rigamonti siirtyi Randy de Punietin ratainsinööriksi kaudeksi 2011. De Punietin siirryttyä pois tallista hänet nimitettiin Hector Barberàn ratainsinööriksi. Samalla kaudella hän oli vastuussa myös teknisestä koordinoinnista Pramacilla. Barberàn siirryttyä pois Pramacilta Rigamonti siirtyi Andrea Iannonen ratainsinööriksi. Kaksikko työskenteli aluksi Pramacilla kaksi kautta, jonka jälkeen Iannonen siirryttyä Ducatin tehdastalliin Rigamonti siirtyi hänen mukanaan. Ducatilla Rigamonti työskenteli kaudet 2015 ja 2016. Kauden jälkeen hän siirtyi Suzukille, kun Iannone allekirjoitti uuden tallin kanssa kaksivuotisen sopimuksen.
Knuuti
Knuuti on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Venho (sukunimi)
Venho on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Riihinen
Riihinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Hietalemmikki
Hietalemmikki ("Myosotis stricta") on pienikokoinen, yksivuotinen lemmikkikasvilaji. Se muistuttaa paljolti sukulaislajejaan mäkilemmikkiä ("Myosotis ramosissima") sekä kirjolemmikkiä ("Myosotis discolor").
Hietalemmikki kasvaa noin 10 cm korkeaksi, ja sen lehdet ovat pienet sekä keskisuonen alapinnalta koukkukarvaiset. Muilla pienikukkaisilla lemmikeillä ei ole vastaavanlaisia, koukkukärkisiä karvoja keskisuonen kohdalla. Hietalemmikin kukinto koostuu monista pienistä ja sinisistä kukista, jotka sijaitsevat varren päässä melko tiiviinä rykelmänä. Yksittäinen kukka on vain noin yhden millimetrin levyinen. Hietalemmikki kukkii keväällä, huhti–toukokuussa. Hietalemmikin hedelmä on noin yhden millimetrin pituinen lohkohedelmä.
Hietalemmikki kasvaa kuivilla ja hiekkaisilla paikoilla, kuten pelloilla, mäenrinteillä ja kallioilla. Suomessa hietalemmikki on melko yleinen Ahvenanmaalla. Sen lisäksi sitä esiintyy jonkin verran myös lounaisrannikolla sekä hieman myös aivan itärajan tuntumassa Etelä-Karjalassa.
Sisu (tietokone)
Sisu on CSC:n supertietokone, joka perustuu Crayn XC40:een.
Tietokoneessa on 1 688 "solmua" (), joissa on jokaisessa kaksi kappaletta 12-ytimistä Intel Xeon -suoritinta ja 64 GB muistia. Jokaisessa solmussa ajetaan Crayn toimittamaa Linux-ydintä nimeltä "Compute Node Linux" (CNL).
Tietokone on Suomen tehokkain ja se korvaa aikaisemman "Louhi"-tietokoneen.
Vuoden 2014 päivityksen jälkeen tietokone oli maailmanlistalla sijalla 37.
Karsinnat salibandyn maailmanmestaruuskilpailuihin 2018
Salibandyn maailmanmestaruuskilpailujen 2018 karsinnat jaettiin kolmeen alueeseen. Karsinnat pelattiin tammi-helmikuussa 2018. Karsintoihin osallistui 33 maata. Karsintojen kautta pääturnaukseen pääsee 15 maata.
Euroopan karsintoihin osallistui 21 maata. Karsinnat jaettiin neljään lohkoon, joiden kaksi parasta joukkuetta etenee suoraan lopputurnaukseen. Samoin kaksi parasta lohkokolmosta eteni lopputurnaukseen. Kaikki karsintalohkot pelattiin 31. tammikuuta – 4. helmikuuta 2018.
Euroopan 1 lohko pelattiin Tallinnassa 31. tammikuuta – 4. helmikuuta 2018. Lohkossa pelasi kuusi joukkuetta.
Euroopan 2 lohko pelattiin Nitrassa 31. tammikuuta – 4. helmikuuta 2018. Lohkossa pelasi viisi joukkuetta.
Euroopan 3 lohko pelattiin Valmierassa 31. tammikuuta – 4. helmikuuta 2018. Lohkossa pelasi kuusi joukkuetta.
Euroopan 4 lohko pelattiin Nitrassa 31. tammikuuta – 4. helmikuuta 2018. Lohkossa pelasi viisi joukkuetta.
Aasia-Oseanian karsinnat pelattiin Jejussa, Etelä-Koreassa 22. – 28. tammikuuta 2018. Karsintoihin osallistui 8 maata. Lopputurnaukseen eteni neljä parasta joukkuetta. Joukkueet jaettiin kahteen lohkoon.
Lähde:
Amerikan karsintoihin osallistui kaksi maata. Lopputurnaukseen pääsi kaksiosaisen ottelusarjan voittaja. Ottelut pelattiin 10. ja 11. helmikuuta 2018.
What Are You Doing the Rest of Your Life?
What Are You Doing the Rest of Your Life? on Michel Legrandin säveltämä jazzballadi, jonka sanoituksen ovat tehneet aviopari Alan ja Marilyn Bergman. Kappale tehtiin alun perin vuoden 1969 elokuvaan "Myötä- ja vastoinkäymisessä" (The Happy Ending, ohj. Richard Brooks), jossa sen esittää Michael Dees. Kappale oli ehdokkaana parhaan laulun Oscar-palkintoon.
Vuonna 1972 laulun levytti Sarah Vaughan, ja Legrand palkittiin levytyksen sovituksesta Grammyllä. Yli 30 vuotta myöhemmin trumpetisti Chris Bottin ja laulaja Stingin tulkinta kappaleesta voitti vuonna 2006 Grammyn sovituksestaan, jonka tekivät Billy Childs, Gil Goldstein ja Heitor Pereira. Muita laulun tunnettuja levyttäjiä ovat Frank Sinatra, Dusty Springfield, Johnny Mathis, Julie Andrews, Shirley Bassey, Andy Williams, Barbra Streisand, Bill Evans ja Joe Pass.
Elbasan Kabashi
Elbasan Kabashi (s. 11. elokuuta 1990 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija ja futsalpelaaja.
Kabashi pelasi juniorina FC Espoossa, jota hän edusti myös miesten tasolla Kakkosen kausina 2007, 2008 ja 2009. Kaudella 2010 hän edusti Kakkosessa LoPaa. Kaudella 2011 Kabashi pelasi 24 Viron Esiliigan ottelua maan pääsarjatasolle nousun saavuttaneessa Tallinna Kalevissa, jota hän kaudella 2012 edusti 18:ssa Meistriliigan ottelussa.
Vuodet 2013–2014 Kabashi oli pelaamatta. Kaudella 2015 hän pelasi 21 Kakkosen ottelua BK-46:ssa. Kaudella 2016 Kabashi edusti VPS-j:tä pelaten 22 ottelua ja tehden viisi maalia Vaasan piirin Kolmosessa.
"Päivitetty 7. elokuuta 2017."
Kabashi on pelannut Futsal-liigaa Ruutupaidoissa 2015–2017 ja SoVossa 2017.
Rolls-Royce Phantom IV
Rolls-Royce Phantom IV on harvinainen luksusauto, jota brittiläinen Rolls-Royce Limited valmisti 1950-luvulla. Sitä myytiin vain kuninkaallisille ja muille valtiopäämiehille.
16 kappaletta on jäljellä museoissa ja yksityisissä- sekä julkisissa autokokoelmissa.
How Do You Keep the Music Playing?
How Do You Keep the Music Playing? on Michel Legrandin säveltämä jazzballadi, jonka sanoituksen ovat tehneet aviopari Alan ja Marilyn Bergman. Kappale tehtiin alun perin vuoden 1982 elokuvaan "Parhaat kaverukset – eli tyttö joka ei halunnut naimisiin" (Best Friends, ohj. Norman Jewison), jossa sen esittävät Patti Austin ja James Ingram. Kappale oli ehdokkaana parhaan laulun Oscar-palkintoon.
Laulun ovat levyttäneet myös muun muassa Frankie Laine (1985 ja 1998), Andy Williams (1986), Tony Bennett (1986, sekä 2006 George Michaelin ja 2011 Aretha Franklinin kanssa), George Benson ja Carmen Bradford (1990), Shirley Bassey (1991), Johnny Mathis (1993), Frank Sinatra (1984 sekä Lorrie Morganin kanssa 1994), Barbra Streisand (2003) sekä Céline Dion (2013).
Rolls-Royce Corniche (2000)
Rolls-Royce Corniche V on ylellinen avoauto, jota brittiläinen Rolls-Royce Motors valmisti vuosina 2000–2002.
Korpoströmin taistelu
Korpoströmin taistelu oli hattujen sodan taistelu, joka käytiin Korpoströmissä 20. toukokuuta 1743 vara-amiraali Falkengéenin johtaman ruotsalaisen ja Keithin johtaman venäläisen laivasto-osaston välillä.
Taisteluun osallistuneeseen Ahvenanmaalle sijoitettuun Ruotsin saaristolaivastoon kuului 28 kaleeria ja kolme tykkitproomua. Lisäksi Ahvenanmaalla oli kenraali Gotthard Wilhelm Marcks von Würtenbergin leiri. Keithin johtamat 21 kaleeria siirtyivät Turusta Korpoströmiin varustaen kallioille ja luodoille vahvat tykistöasemat.
Venäläiset torjuivat ruotsalaisten hyökkäyksen. Taistelussa tykistöasemat ratkaisivat taistelun puolustautujien hyväksi.
Kupariglukonaatti
Kupariglukonaatti ((CHO)Cu) on kupari- ja glukonaatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään lisäravinteissa ja eläinten rehuissa kuparin lähteenä.
Huoneenlämpötilassa kupariglukonaatti on sinistä tai sinivihreää kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hyvin veteen ja hieman etanoliin, mutta ei muihin orgaanisiin liuottimiin. Yhdistettä valmistetaan neutraloimalla kuparihydroksidia, kupari(II)oksidia tai kuparikarbonaattia glukonihapolla. Kupariglukonaattia käytetään ravintolisissä ja eläinten rehussa kuparin lähteenä, koska tässä muodossa kupari on helposti imeytyvää. Tämän lisäksi sitä voidaan käyttää suuvesissä pahanhajuisen hengityksen raikastamiseksi.
Närvänät
Närvänät ("Sibbaldia") on pieni kasvisuku ruusukasvien (Rosaceae) heimossa. Sukuun luetaan nykyisin kuuluvaksi 15 lajia, joiden lisäksi sukuun on kuvattu noin 30 muutakin lajia, mutta näiden taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä.
Närvänät ovat matalakasvuisia ruohovartisia kasveja, joiden varsi on tavallisesti maanmyötäinen. Lehdet ovat pitkäruotisia sekä muodoltaan kolmisormisia ja sijaitsevat maan rajassa tyviruusukkeena. Lehtien lehdykät ovat kärjistään kolmihampaisia. Kukat sijaitsevat tiiviinä ryppäinä, ja ne ovat pieniä sekä kaksineuvoisia. Kukissa on viisi vaaleankeltaista terälehteä, jotka ovat verholehtiä lyhyempiä. Närvänien hedelmä on pähkylä.
Närvänät muistuttavat hanhikkeja ("Potentilla") ja joitakin närvänälajeja on myös kuvattu hanhikkien sukuun kuuluvaksi.
Suomessa ja Ruotsissa esiintyy vain yksi närvänälaji: närvänä ("Sibbaldia procumbens").
Närvänien ("Sibbaldia") suku on nimetty 1643–1720 eläneen skotlantilaisen kasvitieteilijän Sir Robert Sibbaldin mukaan.
Nummelan seurakuntakeskus ja kirkko
Nummelan seurakuntakeskus ja kirkko on rakennuskokonaisuus Vihdin Nummelassa. Alkuperäinen rakennus käsitti punatiilisen kirkon Sentraalinpolun varressa. Kirkko valmistui 1969, suunnittelijoina arkkitehdit Esko ja Tarja Toiviainen. Laajennusosa tehtiin 1980-luvun taitteessa. Vuonna 2005 valmistui ulkoisesti aiemmasta poikkeava valkoinen laajennusosa, jonka ovat suunnitelleet arkkitehdit Kirsti Sivén ja Asko Takala. Kaksikerroksinen laajennus liittyy hissin ja porrasjärjestelyjen kautta vanhaan osaan. Siinä on alakerrassa kerhotiloja ja yläkerrassa toimistotiloja. Vanhassa asuntosiivessä on diakoniatilat, joihin on oma sisäänkäynti.
Kirkossa on vuonna 2006 hankitut 31-äänikertaiset digitaaliurut. Alttariseinällä on puinen veistos "Tulkaa minun tyköni kaikki työtätekevät ja raskautetut", jonka on veistänyt Uuno Poikonen. Hän on tehnyt myös alttarin puisen veistoksen, jossa ristin edessä seisoo kruunupäinen "Voittaja-Kristus".
Aston Martin Vulcan
Aston Martin Vulcan on brittiläisen Aston Martinin valmistama kaksipaikkainen rata-auto. Se esiteltiin Salon International de l’Auto et accessoiressa, 2015.
ILS (yritys)
ILS Oy on turkulainen laivojen suunnitteluun keskittynyt yritys.
Yritys on osallistunut muun muuassa Polaris-jäänmurtajan kehitykseen.
Virusperäinen verenvuotoseptikemia
Virusperäinen verenvuotoseptikemia eli VHS-tauti on kalatauti, jota aiheuttaa rhabdoviruksiin kuuluva VHS-virus. Se yhdistetään erityisesti kirjolohiin, mutta sitä esiintyy myös muilla kalalajeilla.
Taudin kuolleisuus riippuu paljon tartunnan vakavuudesta. Osalla tartunnan saaneista yksilöistä ei ole minkäänlaisia oireita, ja osasta tulee hyperaktiivisia ja saattavat uidessaan vääntää vartaloaan epänormaalisti. Vakavissa tapauksissa kuolleisuus on käytännössä 100 prosenttia. Tällaiset kalat tunnistaa tummentuneesta ihosta ja mulkosilmäisyydestä. Niillä on myös epämuodostumia maksassa ja munuaisissa, ja ne vuotavat verta silmistä, ihosta, kiduksista, evien juuresta, lihaksista ja sisäelimistä.
Tautia esiintyy erityisesti kylmissä 4–14-asteisissa vesissä. Oireet häviävät, kun lämpötila lähestyy 15 astetta. Eniten sitä esiintyy keväisin alle 10 asteen lämpötiloissa. Virus tarttuu veden kautta tai kalojen kosketusten kautta.
Kalajuotikas
Kalajuotikas tai mittarijuotikas ("Piscicola geometra") on juotikkaisiin kuuluva nivelmatolaji, joka loisii kaloissa.
Kalajuotikas on 2–3 senttimetriä pitkä, ja sen ohuen, poikkileikkaukseltaan pyöreän ruumiin molemmissa päissä on imukupit. Takapään imukuppi on suurempi. Kalajuotikas on väriltään vihertävän ja ruskehtavan kirjava, sen ruumiissa on vaaleita poikkiraitoja. Muista juotikkaista sen erottaa ruumiinrakenteelta, sillä muut juotikkaat ovat yleensä paksumpia ja litteämpiä.
Kalajuotikkaat ovat kaksineuvoisia. Nuoret yksilöt ovat koiraita ja vanhat naaraita. Naaraat munivat munakotelon, jossa on yksi muna, ja kiinnittävät sen vesikasvin pinnalle. Kalajuotikas on kalojen ulkoloinen. Se käyttää kalojen verta ravinnokseen ja irrottautuu kalasta saatuaan tarpeeksi. Kalajuotikas ei yleensä heikennä isäntänsä elinvoimaa. Kalajuotikas saattaa joskus tarttua myös ihmiseen, mutta se ei pysty läpäisemään ihmisen ihoa.
Rolls-Royce Corniche
Rolls-Royce Corniche on ylellinen avoauto, jota brittiläinen Rolls-Royce Motors valmisti vuosina 1966–1995.
ESM – Elektronisen urheilun suomenmestaruuskilpailut
eSM eli elektronisen urheilun suomenmestaruuskilpailut ovat Suomen elektronisen urheilun liiton, SEUL ry:n, toimeenpanemat kisat eri peleissä. eSM:n tarkoitus on nostaa esille kilpailullisten videopelien taitavimpia yksilöitä ja joukkueita kansallisesti, nostaa elektronisen urheilun näkyvyyttä kotimaassa sekä lisätä nuorisotyön osuutta liiton toiminnassa ja luoda pohjaa kestävälle kilpailutoiminnalle. Kansalliset mestaruusturnaukset järjestetään erikseen opiskelijoiden ja nuorisotalojen kesken.
eSM-kilpailuihin voi osallistua kuka tahansa Suomen kansalainen. Osallistumiseen vaaditaan yleinen eSM-pelaajalisenssi. Kisojen karsinnat järjestetään suurimmaksi osaksi verkon välityksellä ja loppukilpailut operaattoreiden järjestämissä verkkopelitapahtumissa.
Operaattorit vastaavat SM-turnausten järjestämisestä myönnettyjen järjestämisoikeuksien puitteissa.
SEUL toimeenpanee vuonna 2018 elektronisen urheilun suomenmestaruuskilpailut 10 pelissä. SEUL on myöntänyt turnausten järjestämisoikeudet kuudelle operaattorille, jotka myönnettyjen oikeuksien puitteissa vastaavat SM-turnausten järjestämiestä.
Ranskan kansanäänestys uudesta perustuslaista 1804
Ranskassa järjestettiin kansanäänestys keisarikunnan perustamisesta marraskuussa 1804. Virallisesti ilmoitetun tuloksen mukaan äänioikeutetut äänestivät lähes yksimielisesti uuden perustuslain puolesta. Tuloksen myötä Napoleon Bonaparten asema muuttui ensimmäisestä konsulista ranskalaisten keisariksi. Noin seitsemän miljoonaa äänestäjää kutsuttiin osallistumaan, joista 52,80% pidättyi äänestämästä. Bonaparte kruunasi itsensä keisari Napoleon I:ksi joulukuussa.
Ahold Delhaize
Koninklijke Ahold Delhaize N.V., eli Ahold Delhaize on hollantilainen, kansainvälisesti toimiva kaupan alan yritys. Ahold Delhaize syntyi heinäkuussa 2016, kun hollantilainen Ahold yhdistyi belgialaisen Delhaizen kanssa.
Ahold Delhaizen pääkonttori sijaitsee Alankomaiden Zaandamissa. Ahold Delhaizen brändit toimivat Yhdysvalloissa, Alankomaissa, Belgiassa, Tšekissä, Saksassa, Kreikassa, Luxemburgissa, Romaniassa ja Serbiassa. Konserni toimii myös yhteisyritysten kautta Indonesiassa ja Portugalissa.
Luettelo Nurmijärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Luettelo Nurmijärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Nurmijärven kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Buresin rautatieasema
Buresin rautatieasema on rautatieasema Buresissa, Suffolkissa. Se on Marks Teyn ja Sudburyn välisen Gainsborough Linen varrella.
Asemaa käytti 61 586 matkustajaa kaudella 2015–2016.
Rautatien Marks Teysta Sudburyyn avasi Colchester, Stour Valley, Sudbury & Halstead Railway 2. heinäkuuta 1849. Buresin asema radan varrella avattiin 20. heinäkuuta. Linjaa jatkettiin vuonna 1865 Shelfordiin, jolloin siitä tuli Stour Valley Railway.
Koko Stour Valley Railwayta ehdotettiin suljettavaksi vuoden 1963 Beechingin leikkauksissa. Lopullinen sulkemispäätös tehtiin vuonna 1965, mutta liikenneministeriö kielsi radalla silloin liikennöinyttä British Railwaysia lakkauttamasta liikennettä Marks Teyn ja Sudburyn välisellä osuudella. Niinpä linja ja sen mukana Buresin asema jäi käyttöön.
Johannes Oikarinen
Johannes Oikarinen (s. 1983 Kuhmo) on suomalainen urheilutoimittaja ja -selostaja, joka työskentelee Yle Urheilussa. Hän on toiminut vuodesta 2017 lähtien Ylellä ampumahiihdon pääselostajana.
Oikarinen selosti vuoden 2014 talviolympialaisissa ampumahiihtoa radiossa. Televisiossa hän selosti vuoden 2015 suunnistuksen MM-kisat. Hän on toiminut Yle Puheen yleisurheiluselostajana EM-kisoissa 2016, kesäolympialaisissa 2016 ja MM-kisoissa 2017 yhdessä Jarmo Lehtisen ja Tuomas Rajan kanssa. Yleisurheilun lisäksi Oikarinen selosti kesäolympialaisissa 2016 lentopalloa radioon.
Kaudella 2017–2018 Oikarinen oli Ylen ampumahiihdon pääselostaja, selostaen kaikki maailmancupin ja olympialaisten kilpailut TV:hen.
2000-luvun alussa hän opiskeli Helsingin Evankelisen Opiston urheilujournalismin linjalla. Tämän jälkeen Oikarinen jatkoi opintojaan Torniossa ammattikorkeakoulussa, josta hän valmistui medianomiksi vuonna 2007. Harjoittelun ja erilaisten pätkäpestien kautta mies vakinaistettiin Ylelle.
Hänen työhön ovat kuuluneet Urheiluruudun ankkurin hommia laskematta useat toimenkuvat. Eniten Oikarinen nauttii radiotyöstä. Hän pitää yleisurheilun radioselostamista alan kuninkuuslajina.
Jollof-riisi
Jollof-riisi, jota kutsutaan myös nimeltä benachin, on suosittu riisiateria useissa Länsi-Afrikan maissa.
Jollof-riisi on yksi perinteisimmistä aterioista läntisessä Afrikassa, ja sitä syödään kaikkialla alueella, muun muassa Ghanassa, Senegalissa, Gambiassa, Nigeriassa, Sierra Leonessa, Liberiassa, Norsunluurannikolla, Togossa, Kamerunissa sekä Malissa. Jollof-riisin nimi ja ainesosat vaihtelevat, ja jokaisessa maassa vain paikallista valmistustapaa pidetään ainoana oikeana valmistustapana. "Jollof-riisi" on saanut nimensä länsiafrikkalaiselta kansalta wolofeilta, tosin Senegalissa ja Gambiassa ateriaa kutsutaan wolofin kielellä joko nimeltä "theibou dienne" tai "benachin". Ranskankielisillä alueilla ateriaa kutsutaan nimeltä "riz au gras". Sen variaatioista huolimatta jollof-riisi on tullut ehkäpä Afrikan tunnetuimmaksi ruoaksi maanosan ulkopuolella.
Belgian Grand Prix 2017
Belgian Grand Prix 2017 (virallisesti 2017 Formula 1 Pirelli Belgian Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 12. osakilpailu, joka ajettiin 27. elokuuta Circuit de Spa-Francorchamps’n moottoriradalla Belgiassa.
Kilpailun aika-ajoissa Lewis Hamilton saavutti 68. paalupaikkansa, mikä sivusi Michael Schumacherin ennätystä paalupaikkojen määrässä.
Belgian kilpailun voittoon ajoi Lewis Hamilton ennen Sebastian Vetteliä ja Daniel Ricciardoa.
Formula 1 -sarjassa kaudella 2017 on käytössä seitsemän erilaista rengassarjaa: viidet renkaat on tarkoitettu kuivalle kelille ja väli- ja sadekelin renkaat märälle radalle. Pirelli valitsi kauden kahdenteentoista osakilpailuun kuivan kelin rengasseoksista violettiraitaiset ultrapehmeät renkaat, punaraitaiset superpehmeät renkaat sekä keltaraitaiset pehmeät renkaat. Sääntöjen mukaan Pirelli toimittaa kilpailuviikonloppuun talleille kolme sadekelin rengassarjaa, neljä välikelin rengassarjaa ja yhden rengassarjan jokaisesta kolmesta kuivan kelin rengasseoksesta. Lisäksi tallit saavat vapaasti valita 10 rengassarjaa kolmesta Pirellin valitsemasta kuivan kelin rengasseoksesta.
Akaan kaupunginkirjasto
Akaan kaupunginkirjaston päätoimipiste on kaupungin keskustaajamassa Toijalassa sijaitseva Akaan pääkirjasto. Kaupunginkirjastoon kuuluu lisäksi Viialan kirjasto "Vilkku". Akaan kaupunginkirjasto on osa PIKI-kirjastojen kirjastokimppaa.
Akaassa kirjastopalveluja alkoi tarjota lainakirjasto vuonna 1861. Aluksi toimintaa kesti pari vuotta. Lainakirjasto jatkoi toimintaansa vuonna 1874.
Lainakirjasto sijaitsi aluksi Akaan kansakoululla, josta toiminta laajentui Kylmäkoskelle.
Akaan pääkirjasto
Akaan pääkirjasto on yksi Akaan kaupunginkirjaston toimipisteistä.
Sebastian Lindell
Sebastian Lindell (oikealta nimeltään Timo Liukkonen, s. Tervola) on suomalainen rikoskirjailija. Hän on julkaissut viisi rikoskirjaa. Lappiin sijoittuvien rikosromaanien päähenkilöt ovat poliisit Markus Edelmann ja Sonja Friberg. Koulutukseltaan Liukkonen on tekniikan tohtori ja asuu Salossa.
Lehmisavu (maalaus)
Lehmisavu on Eero Järnefeltin öljymaalaus vuodelta 1891. Se esittää sääskiä karkottavan lehmisavun ympärille kerääntyneitä lehmiä suomalaisessa maalaismaisemassa.
Järnefelt maalasi jo vuonna 1887 Pariisissa ensimmäisen "Lehmisavu"-nimisen maalauksen, jossa oli vain kolme lehmää. Se päätyi vuonna 1917 Ivar Hörhammerin lahjoituksena Ateneumin taidemuseolle. Tunnetumman "Lehmisavun" Järnefelt maalasi kesällä 1891 Nilsiän Västinniemen Kauniskankaan tilalla. Mallina oli järven vastarannalla sijainnut Kauniskankaan karjapiha. Järnefelt valokuvasi järjestetyn asetelman ja teki maalauksen sisätiloissa. Talossa oli yhteensä 35 lehmää, joista maalauksessa on mukana kahdeksan. Lehmien nimet ovat tiedossa.
Järnefelt sai aiheeseen mahdollisesti innoitusta enonsa Mihail Clodt von Jürgensburgin ja tanskalaisen taiteilijan Theodor Philipsenin lukuisista lehmiä esittäneistä maalauksista. Järnefeltin "Lehmisavu" muodostui Suomen taiteessa laiduntavaa karjaa esittävien teosten kantatyypiksi. Juuri tämän maalauksen on arveltu vaikuttaneen siihen, että pitkälle 1900-luvulle suomalaiset maisemamaalarit ja -valokuvaajat kuvasivat karjaa yleensä samantapaisina pieninä laiduntavina ryhminä. Teoksen arvostus on yhdistetty sen kuvaamaan tunnelmaltaan rauhalliseen maalaisidylliin.
Järnefelt teki taulusta kaksi kappaletta, joista isompi on mitoiltaan 57,5 x 89 senttimetriä ja pienempi 27 x 34 senttimetriä. Molemmat kappaleet kuuluvat yksityiskokoelmiin. Vuonna 1998 "Lehmisavu" myytiin Hagelstamin huutokaupassa miljoonan markan hinnalla nimettömälle helsinkiläiselle keräilijälle. Järnefeltin tunnetuimpiin maalauksiin kuuluvasta "Lehmisavusta" on tehty runsaasti jäljitelmiä suomalaisiin koteihin.
Dneprin-Donetskin kulttuuri
Dneprin-Donetskin kulttuuri oli Dneprin ja Donin välillä 2000-luvulla eaa. sijainnut kulttuurialue. Alueella käytettiin kultaa ja kupariaa, se harjoitti erätaloutta ja karjanhoitoa. Kulttuuri katosi muiden kulttuurien sekaan.
Suojärvi (Janakkala)
Suojärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Myllynkylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 89 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvi sijaitsee alavalla alueella, josta itäpuolella kohoaa loivana Sysimiilunmäki noin 20 metriä korkeammalle. Sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä ja kartasta katsoen puolet rannoista ovat soistunutta metsämaata ja itärannalla lähes rantaan asti ulottuu pieni peltomaa-ala. Järven läheisyydessä on vain yksi maatila, mutta yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13838.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Räikälänjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,2 metriä mpy. Siihen laskee luoteesta tuleva Jokilanjoki, joka alkaa Pikku-Munakkaasta. Oma laskujoki Koskenjoki alkaa järven pohjoispäästä ja se laskee Viralanjärveen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli asumaton, mutta sen itärantoja oli raivattu niityiksi. Kuuslammi laski tuolloin järveen, mutta sen järvenlaskun yhteydessä laskuoja käännettiin Viralanjärveen. Vuoden 1962 peruskartassa ei järvellä ollut vielä mökkejä, mutta vuoden 1970 kartassa niitä oli jo noin 20.
Pikku-Munakas
Pikku-Munakas tai myös Vähä-Munakas on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Katiskosken kylän lähellä sijaitseva järvi. Yläjuoksulla sijaitsevalla Iso-Munakkaalla on sama vedenpinnan korkeus kuin Pikku-Munakkaalla.
Järven pinta-ala on 10,9 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven rannat ovat alavia, vaikka ympäristössä onkin korkeita mäkiä. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja ne ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rantaan on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 10 haarautuvalta Munakkaan läpi kulkevalta tieltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, jonka Alajärven alueeseen järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,4 metriä mpy.Järvi on Iso-Munakkaasta tulevan Välijoen ja Jokilanjokena jatkavan joen läpivirtausjärvi. Sen laskujoki Jokilanjoki laskee Janakkalan puolella olevaan Suojärveen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Iso-Munakas oli nimeltään Iso-Munakasjärvi. Pikku-Munakkaalla on voinut olla tämä nimi, vaikkei sitä ole kirjoitettu karttaan. Vuoden 1962 peruskartassa oli järven rannalla jo viisi mökkiä.
Iso-Munakas
Iso-Munakas on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Munakkaan kylän lähellä sijaitseva järvi. Alajuoksulla sijaitsevalla Pikku-Munakkaalla on sama vedenpinnan korkeus kuin Iso-Munakkaalla. Järven mukaan on nimetty sen länsipuolella sijaitseva Munakkaan kaupunginosa.
Järven pinta-ala on 72 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järven länsirantaa seuraa kangasmaasto, jonka eteläpäässä sijaitsee 23 metriä korkea mäki. Järvessä on yksi saari Kaislankari, joka sijaitsee luusuan edustalla järven kaakkoisrannassa. Samassa yhteydessä on Petkelniemen jatkeena pitkä karikko, joka ylittää järven kaakkoispään. Sen rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä ja sen rannat ovat matsämaata. Rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet valtatieltä 10 tai siitä haarautuvasta Munakkaan läpi kulkevalta kylätieltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,4 metriä mpy. Siihen laskee Alajärvestä Koskenjoki ja Iso-Munakkaan laskujoki on leveä Välijoki, jonka vedenkorkeus on sama kuin Munakkaalla ja Pikku-Munakkaalla.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli kirjoitettu ”Iso-Munakasjärvi”. Sen ainoa asutus muodostui pohjoisrannan torpasta, mutta järven itärannoilta oli raivattu niittyjä. Vuoden 1962 peruskartassa oli järven rannoilla muutama maatila ja monet pelto-oja laskivat järveen. Myös länsipuolella sijainneiden ojitettujen soiden kuivatusvedet oli johdettu järveen syvän kaivannon kaitta. Turun ja Hämeenlinnan välinen pikatie kulki tuolloin Alajärven laskujoen Koskenjoen ylitse järven pohjoispäässä.
Kaakkolammi (Hämeenlinna, Munakas)
Kaakkolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Munakkaan kylässä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat matsämaata. Lammen luoteispäässä rantaan ulottuu peltopalsta. Lampi on autio.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,2 metriä mpy. Lampeen on johdettu johto-oja, joka tuo Kaakonkankaan suon ja Isosuon kuivatusvesiä. Sen laskuoja laskee Alajärveen, jonka vedenpinta on 70 senttimetriä alempana.
Pyyttämö
Pyyttämö on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie valtatien 10 levähdyspaikalta. Levähdyspaikalla on myös kioski.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,1 metriä mpy. Järveen on johdettu muutama soistuneen metsän kuivatusoja. Etelässä sijaitsevasta Vesajärvestä tulee sen eteläpäähän laskujoki. Pyyttämön laskujoki on nimeltään Vesajoki ja se laskee kolmen kilometrin päähän Alajärven etelärantaan.
Vesajärvi (Hämeenlinna)
Vesajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 6,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sillä on kaksi laajempaa allasta, joita yhdistää yli 100 metriä pitkä salmi. Järven rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa suota. Järven koillisrannat ovat metsämaata. Järvi on autio, mutta sen itärantoja seuraa polku.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,3 metriä mpy. Siihen on johdettu useita kuivatusojia viereiseltä suolta. Järvi laskee 250 metrin päässä Pyyttämöön, josta vesireitti jatkuu Vesajokena Alajärveen.
Argentona
Argentona on kunta Barcelonan maakunnassa Katalonian itsehallintoalueella Espanjassa. Vuoden 2016 alussa Argentonan väkiluku oli 12 051.
Arkkitehti Josep Puig i Cadafalch vietti aikaa Argentonassa. Hän suunnitteli omaan käyttöön talon. Myös Casa Garí on Puig i Cadafalchin suunnittelema.
Dina Averina
Dina Alekseevna Averina (ven. Дина Алексеевна Аверина, s. 13. elokuuta 1998) on venäläinen rytminen voimistelija, joka vuonna 2017 voitti kolme maailmanmestaruutta.
Averina on vuoden 2016 Grand Prixin finaalin neliottelun hopeamitalisti. Vuoden 2017 MM-kilpailuissa Italian Pesarossa hän voitti kultaa neliottelussa, vanteella ja keiloilla sekä saavutti hopeaa pallolla ja nauhalla. Kansallisella tasolla hän on voittanut vuoden 2017 Venäjän mestaruuden ja on vuoden 2013 Venäjän juniorimestaruuskisojen pronssimitalisti.
Dina Averinalla on identtinen kaksoissisko Arina Averina, joka on myös menestynyt rytminen voimistelija.
Suvitiellinen
Suvitiellinen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 6,9 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järven rannat ovat alavaa maata. Sen itärantaan on rakennettu Erälä ja pohjoisrantaan Suvipielisen useita rakennuksia. Niille tulee tie valtatieltä 10. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,9 metriä mpy. Järvestä on johdettu kaivettu oja Vesajärveen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Suvitielin järvi”. Se on kartassa erämaajärvi, jonka pohjoisrannan kautta kulki koillis-lounais-suuntainen polku. Polku alkoi Rengosta ja jatkui Alajärvelle päin. Vuoden 1961 peruskartassa oli järvi metsäpolkujen risteämiskohta Erälässä, joka sijaitsi järven länsirannalla. Vuoden 1979 kartassa näyi järven pohjoisrannalla jo kaksi muutakin rakennusta. Itäinen kiinteistö oli kartassa nimetty Suvipielinen.
Kortesuo
Kortesuo on asuinalue Kortepohjan kaupunginosassa Jyväskylässä. Se sijaitsee Kortepohjan ylioppilaskylän ja Viitaniemen välissä. Kortesuo on kerrostalovaltaista aluetta, mutta siellä on myös rivitaloja. Alueen rakennuskanta on valmistunut enimmäkseen 1990-luvulla ja 2000-luvun ensikymmenellä, mutta alueella on myös 1960–1970-lukujen vaihteessa rakennettuja kerrostaloja.
Kortesuolla toimii koulu ja Kortepohjassa toimii myös Kortesuon päiväkoti, joka nimestään huolimatta sijaitsee kuitenkin virallisesti ylioppilaskylän alueella. Kortesuolla sijaitsee myös Vehkalammen puisto, ja 1930-luvun lopulla rakennettu Kortesuon kartano.
Tömäjärvi
Tömäjärvi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Kivijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 76 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi on pyöreän muotoinen, vaikka sen etelärannalla sijaitseekin kaksi niemenkärkeä. Niemien välissä on Envallinlahti ja vasemmalla Tiiskonlahti ja oikealla Komppurinlahti. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven läheisyydessä on ollut kaksi maatilaa, mutta vapaa-ajan asuntoja on lähes 60. Niihin tulee tiet yhdystieltä 2855.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,2 metriä mpy. Järveen laskee pari metsäojaa sekä Mustalammin ja Hepolammin laskuojat ja Tömäjärven laskuoja Kivioja lähtee Envallinlahdesta. Kivioja laskee Alajärven Inkalanlahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Temäjärvi”. Se oli autio metsäjärvi, vaikka sen eteläpuolella sijaitsi kaksi maatilaa. Vuoden 1961 peruskartassa oli järven rannoilla jo lähes 30 vapaa-ajan asuntoa.
Hepolammi (Hattula, Hyrvälä)
Hepolammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 5,8 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu muutama metsäoja, joita pitkin tulee sinne myös Omettalammin vesiä. Hepolammin vedest laskevat Tömäjärveen.
Omettalammi
Omettalammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,3 metriä mpy. Lammen laskuoja laskee metsäojien kautta Hepolammiin.
Mustalammi (Hattula, Hyrvälä)
Mustalammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja lampi on peltojen ympäröimä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,2 metriä mpy. Lammen laskuoja laskee Tömäjärveen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen rannat oli raivattu niityiksi. Vuoden 1961 peruskartassa sillä oli ympärillään samat pellot kuin nykyäänin on.
Verilammi
Verilammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lampi on osa Verilamminharjun suppakokonaisuutta. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113 metriä mpy. Lammesta on kaivettu oja Alajokeen.
Takajärvi (järvi Hattulassa)
Takajärvi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 607 hehtaaria ja se on 4,4 kilometriä pitkä ja 2,6 kilometriä leveä. Järven pohjoisosat ovat muodostuneet harjujakson muodostumista. Takajärven kylässä kohoaa rannasta kaksi 25 metriä korkeaa mäkeä ja luoteispäässä saman korkuinen Hautalamminmäki.
Saaria on 19, joista Kotsaari, Pyhäsaari, Hitonsaari ja Lumiriippa ovat yli hehtaarin kokoisia, muista saarista viisi ovat yli aarin ja loput 11 ovat alle aarin kokoiset. Saarten yhteispinta-ala on 39 hehtaaria ja niiden rantaviivan yhteispituus on 3,6 kilometriä. Muita nimettyjä saaria ovat Parisaaret,
Pajusaari ja Hiukia. Lintusaari on nimestään huolimatta niemi.
Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 40,1 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 6,6 metriä ja suurin syvyys on 18,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee Lumiriipan länsipuolella.
Sen rantaviivan pituus on 27,6 kilometriä. Hämeenlinnan raja kulkee järven länsipuolelta ohitse. Järven rannan tuntumassa sijaitsevat Könnölän, Pyhälahden ja Takajärven kulmakunnat. Järven lähellä sijaitsee neljä maatilaa ja sen rannoille on rakennettu lähes 150 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Könnölästä tai Hyrvälästä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,6 metriä mpy. Järveen laskee 15 ojaa, joista Sonnanoja, Rastaslamminoja ja Heinisuonoja ovat huomattavimmat. Siihen laskee suoraan Mustalammi, Vinjalammi ja Iso Rastaslammi. Järven laskujoki on Alajoki, joka laske Alajärveen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven rantaviivan muoto ei seuraa nykyistä reittiä. Merkittävin ero on Lintusaaressa, joka sijaitsi tuolloin saarenmitan päässä pohjoisrannasta, mutta se on nykyään maatunut kiinni rantaan niemeksi. Järvellä on selvästi suoritettu järvenlasku. Tätä tukee Kansalaisen Karttapaikan rinnevarjostuskuvat. Järvenlasku on tapahtunut ennen vuotta 1960.
Vinjalammi
Vinjalammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 8,9 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se on muodostunut Vinjalamminharjun pohjoispuolelle. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa suota. Harjun rinteet laskevat lampeen lounaassa ja koillisessa on myös suotonta rantaa.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu metsäojien kuivatusvesiä ja sen laskupuro laskee Takajärveen.
Ahvenlammi (Hattula)
Ahvenlammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva umpilampi.
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on syntynyt harjumuodostuman syvänteeseen. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat suota. Lampi on autio.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,8 metriä mpy. Koska lampi on umpilampi, ei siihen tule tai lähde ojia.
Mustalammi (Hattula, Könnölä)
Mustalammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Kalvolan Könnölän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se on syntynyt Vinjalamminharjun eteläpuolelle ja on muidenkin harjumuodostumien saartama. Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammessa on neljä nimetöntä saarta. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Rimmilään kulkevalta tieltä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,9 metriä mpy. Lamme ainoa kartassa näkyvä laskuoja on Ruokalammista lähtevä puro. Mustalammin laskuoja laskee 400 metrin päässä Takajärven Lahnalahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi oli metsäjärvenä ja autio. Sen rannalta ei kartan mukaan otettu edes heinää. Vuoden 1989 peruskartassa oli lammen länsirannat peltomaat vielä viljelyssä, mutta nykykartoissa näkyy enää yksi niitty.
Ruokalammi
Ruokalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Könnölän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lampi jää yhdessä muiden järvien kanssa Porttilanharjun ja Vinjalamminharjun sisältävän harjujakson eteläpuolelle. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat monin paikoin soistunutta metsämaata. Lammen rannoille on rakennettu neljä taloa tai vapaa-ajan asuntoa ja järven eteläpuolella sijaitsee maatila. Niille johtaa tiet viereiseltä yhdystieltä 13661.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,9 metriä mpy. Lammen länsirantaa laskee Emälammin laskuoja, joka tuo vettä laajemmalta valuma-alueelta. Pohjoisrantaan laskee Kirppulammin lyhyt laskuoja. Ruokalammin oma laskuoja luikertelee suolla luontaisena ja laskee Myllylammin läpi sitä noin kuusi metriä alempaan Mustalammiin. Tämä laskee vuorostaan Takajärveen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Ruhkalampi”. Sen eteläpuolella sijaitsi Könnölän talo ja sen pellot, joiden keskellä kulki ”Tyrwändöstä” lounaaseen jatkuva tie. Vuoden 1960 peruskartassa ulottui lammen rantaan vain tienvarren niityt.
Kirppulammi (Hämeenlinna)
Kirppulammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Könnölän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lampi jää yhdessä muiden järvien kanssa Porttilanharjun ja Vinjalamminharjun sisältävän harjujakson pohjoispuolelle. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Sen itäpuolella sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa, johon tule tie viereiseltä yhdystieltä 13661.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,7 metriä mpy. Lampeen ei ole kaivettu ojia, mutta sillä on laskuoja Ruokalammiin.
Hautalammi (Hämeenlinna)
Hautalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Könnölän kylässä sijaitseva umpilampi.
Lammen pinta-ala on 9,0 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee harjumuodotuman painanteessa, joka saattaa olla suppa. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen pohjoisrannalla sijatsee kaksi taloa, mutta rannolle on rakennettu myös noin kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet viereiseltä yhdystieltä 13661. Hämeenlinnan ja Hattulan välinen kuntaraja ohittaa lammen sen kaakkoispuolelta.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,6 metriä mpy. Lampi on umpilampi, minkä takia sillä ei ole tulo- tai laskuojia.
Iso Rastaslammi
Iso Rastaslammi , tai vain Rastaslammi , on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rimmilän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee maaston painanteessa, joka on soistunutta metsämaata. Lammessa on yksi luotomainen saari. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen pohjoisrannan ylärinteessä sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu suon läpi kaitettu Pienestä Rastaslammista kaivettu yhdysoja. Isosta Rastaslammista jatkaa Taipaleensuon läpi Takajärven Rastaslahteen laskeva Rastaslamminoja.
Emälammi
Emälammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Könnölän kylässä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 14,2 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lampi jää yhdessä muiden järvien kanssa Porttilanharjun ja Vinjalamminharjun sisältävän harjujakson eteläpuolelle. Lammessa on neljä luotomaista nimetöntä saarta. Suurin niistä on yli 20 metriä pitkä. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,1 metriä mpy. Siihen laskee seitsemän ojaa, joista Väärälammin kautta laskee pitkä metsäpuro, harjujakson matalan kohdan ylittää Isokorven suo-ojien johto-oja ja sen eteläpäähän laskevat rantasuon kuivatusojat. Niiden kautta tulevat myös Pikkuisen ja Ison Kilpilammen vedet. Osa suosta on raivattu peltomaaksi. Emälammin laskupuro laskee viereiseen Ruokalammiin.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Könnölampi”. Vuoden 1960 peruskartassa oli jo Emälammi.