Chilen maanjäristys 2010
Chilen maanjäristys tapahtui 27. helmikuuta 2010 Chilen keskiosissa Maulen alueella, ja se oli voimakkuudeltaan 8,8 momenttimagnitudiasteikolla. Aamuyöllä kello 3.34 (UTC−3) 10–30 sekuntia kestäneen järistyksen keskus oli 23 kilometrin syvyydessä ja 90 kilometrin päässä maan toiseksi suurimmasta kaupungista Concepciónista. Alueella raportoitiin myös jälkijäristyksiä, joista voimakkain oli 6,9 momenttimagnitudia. Jälkijäristyksia oli aina 3 000 kilometrin päässä São Paulossa Brasiliassa asti Tsunamivaroitus annettiin 53 Tyynenmeren maahan.
Presidentti vaihtui Chilessä 11. maaliskuuta 2010, kun Sebastián Piñera astui virkaan Michelle Bacheletin tilalle.
Maanjäristyksessä kuolleiden määräksi esitettiin aiemmin huomattavasti korkeampia lukemia kuin lopulliseksi lukemaksi jäi. Huhtikuun alussa kuolleita laskettiin olevan 486 ja lisäksi 79 kadonnutta.
Miljoonat ihmiset pakenivat kaduille sähköjen katkettua ja 500 000 rakennusta vaurioitui. Maahan julistettiin hätätila, ja esimerkiksi pääkaupunki Santiago de Chilen lentokentän kärsittyä pahoja vaurioita se jouduttiin sulkemaan väliaikaisesti. Santiagon historiallinen keskusta kärsi pahoja vaurioita ja ainakin yksi moottoritien silta romahti. Concepciónin kaupungissa merkittävä määrä rakennuksia, sairaaloita ja maanteitä vaurioitui. Rannikon kalastajakylissä tsunami aiheutti ennakolta suurempia tuhoja.
Järistyksen johdosta tuotanto katkaistiin ainakin muutamilla merkittävillä kuparikaivoksella. Chile on maailman suurin kuparintuottaja. Lisäksi 200 vankia pakeni vankilan seinän sorruttua.
Concepciónissa ja muualla Maulen alueella ryösteltiin ja poltettiin ruokakauppoja ja hallitus määräsi alueelle öisen ulkonaliikkumiskiellon sekä 10 000 sotilas pitämään järjestystä yllä. Yksi ihminen menehtyi poliisin ja väkijoukon yhteenotoissa. Presidentti Bachelet totesi, että Concepción "ei ole enää hallinnassa".
Suomen Santiagon-lähetystö alkoi järistyksen tapahduttua selvittämään maassa olevien suomalaisten tilannetta. Ulkoministeriö arvioi maassa olleen noin 200 suomalaista, joista suurimpaan osaan saatiin yhteys ensimmäisenä päivänä onnettomuudesta. Ulkoministeriön tietoon ei ole tullut luokkaantuneista suomalaisista. Lisäksi UM selvitti Pääsiäissaarilla ja Havaijilla olleiden suomalaisten tilannetta.
Etelä-Amerikan mantereen edustalla, Tyynenmeren pohjan alla tapahtunut järistys aiheutti myös tsunamin, jonka korkeudeksi merenpinnan mittausasemilla havaittiin enimmillään runsas 2,3 metriä.
Tsunamiaalto eteni Chilen lisäksi Peruun, Ecuadorin, Costa Ricaan, Ranskan Polynesiaan ja Meksikon rannikolle. Tsunamin raportoitiin osuneen esimerkiksi Juan Fernándezin saarille. Ihmishenkien menetykseltä vältyttiin Ranskan Polynesiassa, jossa tsunamiaalto kohosi neljään metriin. Havaijilla ja Australiassa tsunamiaallot eivät aiheuttaneet vakavia tuhoja.
Järistyksen nostattaman tsunaminvaaran takia annettiin aluksi alueellinen tsunamivaroitus (), joka koski vain Chileä ja Perua; lisäksi annettiin huomautus () tsunamista Ecuadorille. Pian tämän jälkeen jouduttiin antamaan lähes koko Tyynenmeren laajuinen tsunamivaroitus. Tsunamiaalto ylsi sunnuntaina Venäjälle ja Japaniin, ja myöhemmin samana päivänä varoitus peruttiin.
Chilen valtio myönsi parin päivän kuluttua tapahtumista epäonnistuneensa tsunamista varoittamisessa. Tsunami teki vakavaa tuhoa juuri Chilen rannikon kalastajakylissä.
Euroopan unioni lupasi lähettää humanitaarista apua Chileen. Välittömänä apuna annettiin kolme miljoonaa euroa. YK:n puheenjohtaja Ban Ki-moon esitti suruvalittelut järistyksessä menehtyneitten omaisille.
Chile pyysi kansainvälistä apua kaksi päivää maanjäristyksen tapahduttua. Osa kansainvälisistä järjestöistä kuitenkin lähetti alueelle rahallista apua ja työntekijöitä jo tätä ennen. Punaisen Ristin kansainvälinen liitto päätti 28. helmikuuta lähettää Chileen 205 000 euroa rahallista apua. Chilen Punaisen Ristin vapaaehtoiset auttoivat onnettomuuden uhreja paikan päällä. Punaisen Ristin kansainvälinen liitto julkaisi 2. maaliskuuta maailmanlaajuisen avunpyynnön, jossa se pyysi 4,7 miljoonaa euroa Chilen Punaisen Ristin avustustöiden tukemiseen. Avustusoperaatiossa oli tarkoitus tarjota noin 15 000 järistysalueen asukkaalle avustustarvikkeita, telttoja ja pressuja, sekä varustaa kenttäsairaala.
Suomessa ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Paavo Väyrynen päätti 3. maaliskuuta 400 000 euron humanitaarisesta avusta Chileen. Apu koordinoitiin Suomen Punaisen Ristin kautta. Suomen ja Norjan Punaisen Ristin kansalliset yhdistykset lähettivät yhteisen kenttäsairaalan Chileen maanjäristyksessä vaurioita kärsineeseen Temucon kaupunkiin. Sairaalassa oli paikat 50 potilaalle, vuodeosasto, kaksi leikkaussalia ja poliklinikka. Punaisen Ristin avustustarvikevarastot olivat olleet Chilen maanjäristyksen aikaan vähissä massiivisen Haiti-avustusoperaation takia, joten avustustoimintaa Chileen oli vaikea käynnistää. SPR päätti 4. maaliskuuta lähettää Chileen omasta katastrofirahastostaan 150 000 euroa. Se keräsi Suomessa järistyksen uhreille lahjoituksia tilisiirtoina ja lipaskeräyksenä. Muista suomalaisista järjestöistä ainakin World Vision käynnisti avustusoperaation Chileen. Lisäksi Kirkon Ulkomaanapu varautui avun lähettämiseen.
Vuonna 1960 tapahtunut Suuri Chilen maanjäristys maan eteläkärjessä oli historian voimakkaimpia maanjäristyksiä (9,5M). Concepciónissa on aikaisemminkin tapahtunut pahoja maanjäristyksiä mm. vuosina 1570, 1751 ja 1835. Ne aiheuttivat myös tsunameja. Santiagossa vakavia tuhoja aiheutti mm. Santiagon maanjäristys 1985. Vuoden 2010 maanjäristys oli Chilen historiassa 30 vuoteen pahin maanjäristys.