Keminmaa
Keminmaa (vuoteen 1979 asti Kemin maalaiskunta) on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan lounaisosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km².
Vuoden 2015 alussa Kemin kaupunki sekä Keminmaan ja Simon kunnat suunnittelivat yhdistymistä uudeksi Kemin kaupungiksi. Kemin ja Simon kunnanvaltuustot hyväksyivät yhdistymisehdotuksen, mutta Keminmaan valtuusto hylkäsi sen.
Keminmaan naapurikunnat ovat Kemi, Simo, Tervola ja Tornio.
230 metriä pitkä kalatie nousee 12 metriä ylös Isohaaran padon yli.
Keminmaa kuuluu Lapin kolmion alueeseen, jossa on emäksisten ja karbonaattisten kivilajien ansiosta ravinteita normaalia enemmän, minkä takia vaateliaita kasvilajeja esiintyy alueella runsaasti. Siellä on lehtoja ja aapasoita. 
Keminmaalla sijaitsee kaikkiaan seitsemän Natura-kohdetta: Suuripään suo- ja lehtokohde jossa kasvaa harvinaisia lajeja, 
monimuotoinen luonnontilaiseen suoluonnon keskittymä Martimoaapa-Lumiaapa-Penikat, vetinen Kirvesaapa, Kaltiojängän lehto, Musta-aapa, Tornivaaran lehto ja rehevä Kallinkangas.
Keminmaalla sijaitsevia kyliä ovat Hirmula, Ilmola, Itäkoski, Jokisuu, Laurila, Lautiosaari, Liedakkala, Maula, Pörhölä, Ruottala, Sompujärvi, Törmä, Viitakoski, Lassila ja Länsikoski.
Keminmaan maarekisterikylät ovat Alapaakkola, Hirmula, Ilmola, Kirkonkylä, Koroiskylä, Lautiosaari ja Liedakkala.
Asutus Kemijokivarressa on hyvin vanhaa. Keminmaan edeltäjä Kemin pitäjä oli Pohjois-Suomen vanhimpia pitäjiä ja käsitti laajimmillaan koko Peräpohjolan.
Keminmaan vanha kirkko eli Pyhän Mikaelin kirkko rakennettiin vuosina 1519–1521. Siellä makaa vuonna 1629 kuolleen kirkkoherra Nikolaus Rungiuksen kuuluisa muumioitunut ruumis. Vanha kirkko on katoliselta ajalta.
Keminmaan uusi kirkko on keisari Aleksanteri I:n määräyksestä rakennettu vuonna 1827 ja se on Carl Ludvig Engelin suunnittelema.
Toisen maailmansodan aikaan Keminmaan nykyisen vanhustentalon paikalla Kallinjärven reunalla toimi saksalaisten leipomo, jossa leivottiin kaikki Pohjois-Suomen saksalaisjoukkojen leivät. Pölhön koulussa toimi saksalaisten upseerikerho.
Keminmaan kunnanjohtajana on työskennellyt 1. helmikuuta 2013 lähtien Mauri Posio . Posio valittiin tehtävään 11 hakijan joukosta joulukuussa 2012.
Valtuustossa istuu tällä hetkellä 35 valtuutettua. Suurin puolue on Suomen Keskusta, jolla on 16 valtuutettua. Keminmaalaisten parhaaksi -ryhmällä on 8, Vasemmistoliitolla 5, Perussuomalaisilla 3, SDP:llä 2 ja Kokoomuksella yksi valtuutettu.
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat älykkään liikenteen ohjaus- ja valvontajärjestelmien sekä julkisen valaistuksen toimittaja Dynniq Finland Oy, teräsrakenteisia ovia ja ikkunoita tekevä Ovira Oy ja Kuljetusliike Juhani Kiviaho.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2017 tilanteen mukainen.
Vuoden 2017 lopussa Keminmaalla oli 8 296 asukasta, joista 7 362 asui taajamissa, 862 haja-asutusalueilla ja 72 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Keminmaan taajama-aste on 89,5 %. Keminmaan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Keminmaan keskuspaikka Laurila ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on Lautiosaaren ja Liedakkalan ohella osa Kemin keskustaajamaa, joka ulottuu pääosin Kemin kaupungin ja pieneltä osin myös Tornion kaupungin alueelle.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Keminmaalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Keminmaan alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta.
Keminmaalla on myös oma tanssiseura, Aida, jonka oma sali sijaitsee Torniossa.