Rekijoki (joki)
Rekijoki on Uskelanjoen sivujoki Somerolla ja Salossa Varsinais-Suomessa.
Yhdessä Somerolta alkunsa saavan Terttilänjoen ja Kiikalasta Salossa alkunsa saavan Hitolanjoen kanssa Rekijoki on yksi Uskelanjoen kolmesta latvahaarasta, jotka yhtyvät Perttelin Haalin kartanon luona Salossa entisellä Kiikalan ja Perttelin rajalla ja muodostavat siitä eteenpäin Uskelanjoen.
Rekijoki saa alkunsa Someron Reksuosta ja virtaa sieltä enimmillään jopa 25 metriä syvissä, monihaaraisissa, ympäröivään savitasankoon uurtuneissa rotkolaaksoissa Someron Kerkolan, Syvänojan, Häntälän ja Talvisillan kylien kautta entisen Kiikalan kunnan alueelle, missä se jatkaa kulkuaan Hirvelän, Kärkelän ja Revän kylien takamailla kunnes yhtyy Terttilänjoen kanssa Uskelanjoeksi Perttelin Haalin ja Kiikalan Rekijoen kylien rajalla lähellä Haalin kartanoa. Muutamaa sataa metriä alempana Uskelanjokeen yhtyy vielä etelästä Hitolanjoki.
Keskijuoksullaan joki seuraa jonkin matkaa luode–kaakko-suuntaista kallioperän murrosta. Syvyyssuunnassa joen kulun määräävät moreenin tai kallioperän muodostamat kynnykset, joista korkein on kalliokynnys Myllärinkoskella Someron Häntälässä. Lonkonojalta Häntälännummelle jokea noudattelee katkonainen harjujakso. Kuten koko Uskelanjoen laaksossa Rekijokilaaksolle ovat tyypillisiä maanvyörymät.
Salon puolella Kiikalassa Rekijokeen laskee lännestä Pikkujoki–Ruokkijoki, joka saa alkunsa Kuusjoen Kanungin kylän takamailta ja virtaa Kiikalan Kärkelän ja Hirvelän kylien alueella. Idästä Rekijokeen laskevat Salon puolella Kiikalassa Lonkonoja–Sianoja ja Nikkalanoja–Poikoja, jotka molemmat saavat alkunsa Someron Lautelan ja Terttilän kylien takamailta ja laskevat Rekijokeen Kiikalan Hirvelässä.
Someron puolella Rekijoen sivuhaaroja ovat alajuoksulta päin lueteltuna Ruopoja–Pienoja, joka saa alkunsa Someron Talvisillan kylästä, sekä Someron Häntälän ja Talvisillan kylien rajajokena virtaava Häntälänjoki, jonka latvahaarat ulottuvat Someron Härkälän, Saarentaan ja Kimalan kyliin.
Someron Häntälän kylän yläpuolella joen latvat muodostuvat useasta haarasta. Näitä ovat Joenperänoja Someron Kerkolan kylässä, Mahloja–Piispunoja Someron Syvänojan ja Kerkolan kylissä sekä Simpanlähteenoja–Joranoja Someron Syvänojan ja Jurvalan kylissä. Nämä kaikki saavat alkunsa Reksuosta Someron ja Kosken rajalla.
Luonnonympäristöltään joen varret ovat merkittäviä perinnebiotooppeja, kun jokilaakson jyrkissä rinteissä, joita laiduntaminen on pitänyt avoimina niittyinä, hakamaina ja lehtomaisina metsälaitumina, on säilynyt lehtojen ja niittyjen kasvilajeja sekä muinaistulokaskasveja. Rekijokilaakso Somerolla ja Salossa on tämän takia määritelty valtakunnallisesti arvokkaaksi perinnemaisemaksi ja se on myös osa Natura 2000 -ohjelmaa. Somerolla Rekijoen latvahaarojen rotkolaaksot tunnetaan alueen suurimman kylän mukaan nimellä Häntälän notkot ja alueen perinnemaisemiin on mahdollista tutustua Häntälän kylätalolta alkavalla luontopolulla. Arvokkaita perinnebiotooppeja on Rekijokilaakson Natura-alueella kuitenkin myös Salon puolella Kiikalassa ja Perttelissä.
Vedenlaadultaan Rekijoki on välttävä, johtuen lähinnä pellon suuresta osuudesta sen valuma-alueella. Rekijoen valuma-alueella pellon osuus on yli 50 prosenttia maapinta-alasta. Järviä Rekijoen 151,92 neliökilometrin suuruisella valuma-alueella ei ole lainkaan.
Elokuussa 2015 Rekijokeen pääsi noin 200 kuutiometriä lietelantaa somerolaisen lehmätilan lietelantasäiliöstä joen latvoilla Someron Kerkolan ja Häntälän välisellä jokiosuudella.
Kiikalassa Rekijoen ylittää yhdystie 2405 ja Somerolla kantatie 52. Aivan jokisuussa, Perttelin Haalilla joen ylittää historialliseen Hiidentiehen kuuluva paikallistietasoinen yhdystie Rekijoentie. Joen latvahaaroja Somerolla ylittävät useat paikallistietasoiset yhdystiet ja muutamat yksityistiet.