Bantenin sulttaanikunta
Bantenin sulttaanikunta oli Jaavan saaren länsiosassa sijainnut sulttaanikunta, nykyisen Indonesian Bantenin provinssin alueella. Se syntyi 1500-luvulla, kun islamilaisten sulttaanikuntien puristuksessa oleva hindukuninkaan hallitsema Sundan kuningaskunta valloitettiin muslimivaltioiden hyökättyä Sundaan. Sundan alueelle perustettiin Bantenin sulttaanikunta. Bantenin satamasta kehittyi tärkeä maustekaupan keskus 1500-luvulla. Myös britit perustivat Bantamiin kauppa-aseman 1600-luvulla, mutta hollantilaisvallan kasvaeissa britit joutuivat luopumaan Bantenista. 1800-luvun alussahollantilaiset ottivat Bantenin hallintaansa ja alue liitettiin Hollannin Itä-Intiaan.
Bantenin sulttaanikunta syntyi vuonna 1520-luvulla, kun Keski-Jaavalla sijainnut Demakin sulttaanikunta pyrki laajentamaan vaikutusvaltaansa Jaavalla. Islam sai Malaijien saaristossa jalansijaa 1400-luvulta lähtien, Jaavan länsiosassa sijaitsi hindulainen Sundan kuningaskunta islamilaisten sulttaanikuntien puristuksessa. Myös portugalilaiset saivat jalansijaa Jaavalla vuonna 1522, kun Sundan kuningaskunta tarjosi heille kaupan etuoikeuksia vastineeksi suojelusta. Portugalilaiset eivät kuitenkaan kyenneet suojelemaan Sundaa. Muslimisulttaanien liittouma hyökkäsi ja valloitti portugalilaisten kanssa liittoutuneen Sundan kuningaskunnan vuonna 1527 ja monet Sundan hindut pakenivat Balin saarelle. Demakin johtaja Sunan Gunungjati perusti Jaavan länsiosaan Bantenin sulttaanikunnan.
Bantenin seuraava sulttaani Maulana Hasanuddin laajensi myös Bantenin aluetta Sumatran saarelle, nykyisen Lampungin provinssin alueelle. Banten oli aluksi Demakin vasallivaltio, mutta Demakin sulttaani Trengganan kuoltua vuonna 1548 Banten irtaantui Demakista. Sulttaani Hasanuddinin pojan Maulana Yusufin noustua valtaistuimelle 1570, Banten laajensi alueitaan Jaavan saarella. Myöhemmin hänen poikansa sulttaani Maulana Muhammed pyrki laajentamaan alueitaan Sumatralla, kaventaakseen portugalilaisten valtaa alueen maustekaupassa, mutta sulttaani kuoli valloitusyrityksessä.
1500-luvulla Bantenin satama kehittyi Jaavan tärkeimmäksi maustekaupan keskukseksi ja sen kukoistuskausi kesti aina 1700-luvulle, jolloin satama mataloitui. Bantenin vaurastumimen perustui merenkulkuun ja kaupankäyntiin, jotka ylläpitivät maan taloutta. Bantenista kehittyi monikansallinen kauppapaikka, josta käsin käytiin kauppaa eurooppalaisten, sekä Lähi-Idän, kaukoidän ja muualta Kaakkois-Aasian suunnalta tulleiden kauppiaiden kanssa. Britit perustivat Banteniin tukikohtansa 1600-luvulla, mutta hollantilaisten kasvavan sotilaallisen painostuksen takia britit hylkäsivät Bantenin vuonna 1682. Bantenin kukoistukskautena pidetään Sulttaani Ageng Tirtayasan hallintokautta 1651-1682, jolloin Bantenilla oli vaikuttava laivasto, joka oli rakennettu eurooppalaisten esimerkkiä noudattaen, ja eurooppalaisia myös työskenteli sulttaanikunnassa. Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian painostus kuitenkin murensi Bantenin valtaa alueella. Bantenia heikensi myös 1600-luvun lopulla syttynyt sisällissota.
Hollantilaisten vaikutusvalta Bantenissa ja koko Malaijien saaristossa kasvoi 1700-luvulla ja vuonna 1808 hollantilaiset hyökkäsivät Banteniin ja valloittivat sen. Banten liitettiin Hollannin Itä-Intiaan.