hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
CLC
CLC (, lyhenne CrystaL Clear) on eteläkorealainen tyttöbändi, joka aloitti viisihenkisenä ryhmänä vuonna 2015. Vuonna 2016 yhtyeeseen liittyi kaksi uutta jäsentä Elkie ja Eunbin.
Makholma
Makholma on kulmakunta Porissa. Se sijaitsee aavan Selkämeren rannalla ja muodostuu kolmen kylän Preiviikin, Viasveden ja ¨Kuuminaisten kohtauspisteestä. Maarekisteriin sitä ei ole virallisesti merkitty, mutta merenkulun- ja maakartoissa Makholma on näkyvissä. Ensimmäinen merkintä on 1783 nimellä Mackholmen. Makholma on 18 km:n etäisyydellä Porin keskustasta, kaupungin länsilaidalla. Naapurikyliä ovat Viasvesi, Kuuminainen ja Preiviiki.
Louis de Montfort
Pyhä Louis-Marie Grignion de Montfort (31. tammikuuta 1673 Montfort-sur-Meu, Ranska – 28. huhtikuuta 1716 Saint Laurent-sur-Sèvre, Ranska) oli ranskalainen roomalaiskatolinen pappi, sääntökuntien perustaja, lähetystyöntekijä ja mariologi. Hän on laatinut esimerkiksi mariaaniset teokset "Secret of Mary" ja "Treatise on True Devotion to the Blessed Virgin." Paavi Leo XIII julisti hänet autuaaksi 1888 ja paavi Pius XII julisti hänet pyhimykseksi 1947. Hän eli seuraavien 5 paavien hallintoaikoina: Klemens X, (1670-76) autuas Innocentius XI, (1676-89) Aleksanteri VIII, (1689-91) Innocentius XII (1691-1700) ja Klemens XI. (1700-21) Katolisessa kirkossa pyhän Louisin muistopäivää vietetään 28. huhtikuuta eli päivänä jona hän kuoli 43-vuotiaana.
Louis de Montfort syntyi 31. tammikuuta 1673 Montfort-sur-Meussa Ranskassa, ja hänet lähetettiin 12-vuotiaana opiskelemaan jesuiittojen oppilaitokseen Rennesiin, jossa hänellä oli tapana käydä kirkossa ennen ja jälkeen oppituntien. 19-vuotiaana hän meni jalan Pariisiin opiskellakseen teologiaa, antoi matkalla kaikki rahansa köyhille, vaihtoi vaatteita heidän kanssaan ja vannoi pärjäävänsä siitä lähtien vain almuilla. Hänet vihittiin papiksi 27-vuotiaana vuonna 1700, hän perusti vuonna 1703 kongregaation "Daughters of Wisdom" naisille ja 32-vuotiaana vuonna 1705 hän omistautui saarnaamaan ihmisille. Hän saarnasi evankeliumia lukemattomissa kylissä ja oli taitava puhuja. Vuonna 1713 hän perusti lähetystyöntekijäkongregaation "Missionaries of the Company of Mary" ja kuoli noin kolme vuotta myöhemmin 28. huhtikuuta 1716 Saint Laurent-sur-Sèvressä. Pyhä Louis kuoli 28. huhtikuuta 1716
Where the Oceans Burn
Where the Oceans Burn on death metal -yhtye Bloodred Hourglassin vuonna 2015 julkaistu albumi.
Marguerite-Marie Alacoque
Pyhä Marguerite-Marie Alacoque V.H.M (22. heinäkuuta 1647 L'Hautecour, Ranska – 17. lokakuuta 1690 Paray-le-Monial) oli ranskalainen nunna, roomalaiskatolinen naissääntökuntalainen, neitsyt, näkijä ja pyhimys. Hän on polion, Jeesuksen pyhän sydämen kannattajien, vanhempien menetyksen ja poliopotilaiden suojeluspyhimys. Hänen tunnuksiaan ovat sääntökunnan "Ordo Visitationis Beatissimae Mariae Virginis" puvussa oleva nunna, joka pitelee palavaa sydäntä, sääntökunnan "Ordo Visitationis Beatissimae Mariae Virginis" puvussa oleva nunna, joka polvistuu sydäntään paljastavan Jeesuksen edessä, Jeesuksen pyhä sydän ja sydän. Kerrotaan, että Jeesus Kristus ilmestyi usein pyhälle Margueritelle ja uskoi tälle tehtäväksi levittää hartautta pyhää sydäntään kohtaan. Hän eli seuraavan kuuden paavin hallintokausien aikana: Innocentius X, (1644-55) Aleksanteri VII, (1655-67) Klemens IX, (1667-69) Klemens X, (1670-76) autuas Innocentius XI (1676-89) ja Aleksanteri VIII. (1689-91). Paavi Leo XII julisti hänet kunnianarvoiseksi maaliskuussa 1824, autuas Pius IX julisti hänet autuaaksi 18. syyskuuta 1864 ,ja paavi Benedictus XV julisti hänet pyhimykseksi vuonna 1920. Katolinen kirkko viettää hänen muistopäiväänsä 17. lokakuuta eli päivänä, joka oli hänen kuolinpäivänsä. Hän kuoli 43-vuotiaana.
Roomalaiskatolisessa messussa pyhää Marguarite-Marieta on muistettu seuraavanlaisella latinankielisellä kollehtarukouksella:
Pyhän Marguerite-Marie syntyi 22. heinäkuuta 1647. Hän astui nunnaluostariin 25. toukokuuta 1671. Lopulliset valat hän vannoi marraskuussa 1672. Hän alkoi nähdä näkyjä 27. joulukuuta 1673 Hän kuoli 43-vuotiaana 17. lokakuuta 1690
Pyhä Margueriten vanhemmat olivat Claude Alacoque ja Philiberte Lamyn. Tytön ollessa 8-vuotias hänen isänsä kuoli ja hänet lähetettiin klarissalaisten kouluun. Kun hän oli ottanut vastaan ensikommuunion 9-vuotiaana hän harjoitti salaa ankaraa ruumiillista kuritusta, minkä johdosta hän joutui halvaantuneena vuoteenomaksi neljäksi vuodeksi. Hän vannoi valan Neitsyt Marialle, että pyhittäisi itsensä hengelliselle elämälle. Hän kieltäytyi avioliitosta ja astui sääntökunnan "Ordo Visitationis Beatissimae Mariae Virginis" nunnaluostariin Paray-le-Monialissa vuonna 1671. 20-vuotiaasta eteenpäin hän näki ilmestyksiä Kristuksesta ja alkaen 27. joulukuuta 1673 hän näki näkyjä, joissa Jeesus kertoi valinneen hänet levittämään pyhän sydämen hartautta, neuvoi häntä esimerkiksi niin sanotusta yhdeksän perjantain hartaudesta ja pyysi, että pyhän sydänmen juhla otettaisiin käyttöön. Jeesuksen kerrotaan myös antaneen pyhälle Margueritelle niin sanotut kaksitoista lupausta niille, jotka kunnioittavat hänen pyhää sydäntään. Lopulta nainen sairastui ja kuoli 43-vuotiaana 22. heinäkuuta 1647 Paray-le-Monialissa.
Galadriel Stineman
Galadriel Stineman (syntyjään Margaret Elizabeth Galadriel Stineman, s. 20. lokakuuta 1990 Cincinnati) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli.
Stineman muutti valmistumisen jälkeen Los Angelesiin ja teki depyyttinsä tanssijana elokuvassa Fame (2009). Hänen läpimurtonsa tuli kun hän näytteli Gwen Tennysonia elokuvassa (2010). Stineman on ollut mukana suurissa projekteissa vuodesta 2009 lähtien. Hän näytteli Audraa elokuvassa (2010) ja Cassidya televisiosarjassa The Middle (2012-2014).
Stineman esitti Ashleytä videopelissä Until Dawn (2015), joka on kehittämä ja Sony Computer Entertainmentin julkaisema vuorovaikutteinen selviytymiskauhupeli.
Reputation
Reputation (tyyliteltynä reputation) on Taylor Swiftin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 10. marraskuuta 2017. Albumilta on julkaistu neljä singleä "Look What You Made Me Do", "...Ready For It?", "Gorgeous" ja "Call It What You Want".
Helsingin hallinto-oikeus
Helsingin hallinto-oikeus () on vuonna 1999 perustettu muutoksenhakutuomioistuin. Helsingin hallinto-oikeuspiiriin kuului Uudenmaan maakunnan kunnat. Hallinto-oikeudessa käsitellään oikeuspiirin hallintoriitoja, valituksia, alistuksia sekä hakemuksia koskien viranomaisten päätöksiä. Hallinto-oikeus ratkaisee käsittelyssä, onko annettu päätös lainmukainen. Helsingin hallinto-oikeudessa käsitellään myös koko maan arvonlisävero- ja tullivalitukset.
Helsingin hallinto-oikeus perustettiin 1. marraskuuta 1999 voimaan tulleen hallinto-oikeusuudistuksen myötä, jolloin 11 lääninoikeuden tilalle perustettiin 8 alueellista hallinto-oikeutta. Hallinto-oikeusuudistuksen tavoitteena oli että hallinto-oikeuksien käsiteltäväksi tulevat asiat jakautuisivat mahdollisimman tasaisesti tuomioistuinten kesken ja että hallintotuomioistuimissa olisi eri asiaryhmien riittävä asiantuntemus.
Helsingin hallinto-oikeuspiiriin kuuluvat seuraavat kunnat:
Vaasan hallinto-oikeus
Vaasan hallinto-oikeus () on vuonna 1999 perustettu muutoksenhakutuomioistuin. Vaasan hallinto-oikeuspiiriin kuuluu Pohjanmaan, Etelä-Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan maakuntien kunnat. Hallinto-oikeudessa käsitellään oikeuspiirin hallintoriitoja, valituksia, alistuksia sekä hakemuksia koskien viranomaisten päätöksiä. Hallinto-oikeus ratkaisee käsittelyssä, onko annettu päätös lainmukainen. Vaasan hallinto-oikeudessa käsitellään myös koko maan vesilain ja ympäristösuojelulain mukaiset lupa- ja velvoittamispäätökset.
Vaasan hallinto-oikeus perustettiin 1. marraskuuta 1999 voimaan tulleen hallinto-oikeusuudistuksen myötä, jolloin 11 lääninoikeuden tilalle perustettiin 8 alueellista hallinto-oikeutta. Vaasan hallinto-oikeus perustettiin yhdistämällä Vaasan lääninoikeus ja Vesiylioikeus. Hallinto-oikeusuudistuksen tavoitteena oli että hallinto-oikeuksien käsiteltäväksi tulevat asiat jakautuisivat mahdollisimman tasaisesti tuomioistuinten kesken ja että hallintotuomioistuimissa olisi eri asiaryhmien riittävä asiantuntemus.
Vaasan hallinto-oikeuspiiriin kuuluvat seuraavat kunnat:
Tyler Moss
Tyler Moss (s. 29. kesäkuuta 1975 Ottawa, Ontario, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkomaalivahti. Hän edusti NHL-urallaan neljää eri seuraa: Calgary Flamesia, Carolina Hurricanesia, Vancouver Canuksia ja Edmonton Oilersia.
Moss on Tampa Bay Lightningin toisen kierroksen 29. varaus .
Valtion lupa- ja valvontavirasto
Valtion lupa- ja valvontavirasto (Luova) on 1. tammikuuta 2021 perustettava valtion monialainen virasto, joka hoitaa valtion lupa-, ohjaus- ja valvontatehtäviä. Luovaan kootaan tehtäviä nykyisistä aluehallintovirastoista, ELY-keskuksista, KEHA-keskuksesta, Valvirasta ja Maatalousyrittäjien eläkelaitoksesta.
Uusi virasto on valtakunnallinen ja sillä tulee olemaan toimipaikka jokaisessa maakunnassa:
Iso Arajärvi (Pälkäne)
Iso Arajärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Sappeen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla.
Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on neljään suuntaan työntyvät lahdet. Luoteeseen osoittaa Soukonlahti, itään Hyyrätinlahti, kaakkoon Pitkälahti ja neljäs lahti on mutkallaan luonaaseen. Viimeksi mainitussa on järven luusua. Järven eteläranta on Sappeenvuoren veteen laskevaa rinnettä. Sappeenvuoren laki kohoaa yli 95 metriä järven vedenpinnan yläpuolelle . Pohjois- ja itärannat ovat metsämaata, mutta länsirannolle asti ulottuvat Sappeen kylän peltomaat. Osa Sappeen hiihtokesksen rinteistäkin tulevat rantaan asti Pitkälahdella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä ja sen rannat ovat osittain rakennettuja. Rannan ympäristössä sijaitsee seitsemän maatilaa ja rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Järven pohjoisrantoja kiertää Metsäkulmalle johtava kylätie. Muut tiet tulevat yhdystieltä 3230.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,1 metriä mpy. Järveen on muutama metsien kuivatusoja, mutta merkittävin tulo-oja on Vähästä Arajärvestä tuleva Pikkuoja. Pikkuojaan yhtyy pohjoisesta virtaava Sulunoja, jonka päässä on Iso Saarijärvi. Järven oma laskuoja, jonka luusuassa alkaa Arakoski, laskee Sappeenjärveen, joka vuorostaan laskee suoraan Pälkäneveteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli vain ”Arajärvi”. Sen rannoille oli torpat raivanneet niittyjä ja peltotilkkuja, mutta järvi olikin vasta tulossa viljelyn piiriin.
Iso Hirvijärvi (Pälkäne)
Iso Hirvijärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueella.
Järven pinta-ala on 46 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut Iso Hirvijärvi, Vähä Hirvijärvi, Vasajärvi, Iso Saarijärvi, Iso Kaakkojärvi, Holtanoja ja sedimenttien peittämänä Keljonjärvi . Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,8 metriä mpy. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Järvi kuuluu Laipanmaan retkeilyreitistöön. Sen itäpään etelärannalla Korpivuoren pohjoisrinteessä sijaitsee hirvenmetsästyksessä käytetty jyrkänne, josta hirvet ajettiin alas järveen. Saman lahden itäpäässä sijaitsee retkireitistön opastaulu. Järven länsipäässä Maijanlahdella sijaitsee entinen Hirvijärven kylä, jonka rakennuskanta on säilytetty hyvässä kunnossa.
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Järven etelärannat kuuluivat tällaiseen muinaissaareen, jonka ranta alkoi Syväjärveltä ja jatkui Pikku-Kailan ja Kailajärven ohi Isolle Hirvijärvellä. Saari oli kolme kilometriä pitkä ja kaksi leveä, ja siihen kuuluivat Korppivuori, Kylmänkorvenmäki, Vuorenkallio, Haisjärvenmäki, Multivuori ja Toikanvuori. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Iso Teerijärvi
Iso Teerijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sen keskustaajaman vieressä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 39 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se sijaitsee aivan Oriveden Rovastinkankaan länsipuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Itäpuolella sijaitsevan Rovastinkankaan asuinalueen läntisimmät talot ovat aivan järven itäpään tuntumassa. Vapaa-ajan asunnoille ja talolle tulee tiet Oriveden Kiikanrinteeltä ja Rovastinkankaalta sekä valtatieltä 9. Järven eteläpään ylittää korkeajännitelinja.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,5 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän ojaa, joista Haukijärven laskuoja laskee Teerijärven länsirantaan ja ojitetun Nevasuon kuivatusvesien johto-oja järven pohjoispäähän. Järven oma laskuoja lähtee järven itäpäästä ja se laskee kahden kilometrin päähän Längelmäveden Pappilanselälle Oriveden aseman kohdalla.
Oriveden keskustaajaman länsipuolella kulkee järvien ympäristössä hiihtolatuja, joista osa poikkeaa järven pohjois- ja etelärannoille.
Vuoden 1956 peruskartassa järveen tuli vain kaksi ojaa. Toinen oli Haukijärven luontainen laskuoja ja Nevasuolta oli kaivettu yksi lyhyt oja kevätvesiä varten. Silloin oli järven itäpäässä pieni maatila, joka maille perustettiin myöhemmin kalanviljelylaitos. Vuoden 1977 kartassa järven rannoille on ilmaantunut kuusi vapaa-ajan asuntoa. Vasta vuoden 1986 kartoissa on merkitty jälkipainoksena valtatieltä tulevien metsäautoteiden tienlinjaukset.
Pentojärvi
Pentojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Vähä-Penton eli Kuhmalahden kirkonkylän lähellä ja Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven itäpuolella sijaitsee pohjois-etelä- suuntainen harju, josta on otettu soraa. Järvellä on kartan mukaan seitsemän saarta. Suurin saarista on yli 200 metriä pitkä ja sen pinta-ala on noin kaksi hehtaaria. Saaressa on kolme vapaa-ajan asuntoa. Toinen saari on 170 metriä pitkkä ja pinta-alaltaan 0,6 hehtaaria. Sekin on asuttu. Muut saaret ovat pieniä. Sen rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä ja se on puoliksi metsämaata ja suomaata. Sen rannoille on rakennettu yli 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Kuhmalahden kirkonkylältä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,2 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa ja sen laskuoja lähtee järven pohjoisrannasta. Laskuoja on johdettu ensin Reentaittaansuon läpi ja sitten se on käännetty Katajakorven läpi Pento-ojaan. Se yhtyy Kuhmalahden kirkonkylällä Karhuojaan ennen sen laskemista Längelmäveden Enonselän Konterkollinlahteen.
Vesi onkin kirkasta ja väritöntä ja vähähumuksista. Järvi on karu ja koska vesi ei ole kovin hapanta, on järven vesi on luokiteltu erinomaiseksi ja järvi soveltuu myös virkistyskäyttöön erinomaisesti.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi on kirjoitettu ”Pendojärvi”. Järven länsipuolelta on piirretty kulkemaan Kuhamlahden kirkonkylältä tuleva ja Korpinemen kylälle menevä maantie. Maantien linjauksesta on käytössä joitakin osia vieläkin. Järven rantaviivassa on eroavaisuuksia nykyiseen järven rantaviivaan. Tämä viittaisi järvenlaskuun, mutta sille väitteelle pitää löytää ensin kirjallisia todisteita. Suurimmassa saaressa on sijaitsee entisten Kuhmalahden ja Sahalahden pitäjien rajapyykki. Vuoden 1957 peruskartassa ei ollut vielä vapaa-ajan asuntoja, mutta eteläisessä saaressa oli rakennus. Vuoden 1977 karttaan oli ilmaantunut kuusi vapaa-ajan asuntoa.
Raikunjärvi
Raikunjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Raikun kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Vehoniemenharjun itäpuolella Pälkäneveden lahden Heposelän ja Naistenlinnan välissä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata paitsi etelässä, jossa sen metsäiset rinteet kuuluvat harjujaksolle. Sen lähiympäristössä sijaitsee kuusi maatilaa ja sen rannaoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoja. Niille tulee tiet valtatieltä 12 tai yhdystieltä 13988.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy. Siihen laskee yksi merkittävä oja Pihkonsuolta. Järven laskuoja lähtee sen länsipäästä ja se laskee Längelmäveden Heposelkään.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli ”Kaukojärvi”. Raikkun kylä sijaitsi kartassa järven ja Heposelän välisellä kannaksella. Järven länsipäässä sijaitsi vielä pienempi lampi, jolle ei kartassa ole nimeä. Se on nykyään laskettu puoliksi pelloksi ja suoksi. Samassa yhteydessä lienee myös Raikunjärvi laskenut, mutta sen todistamiseksi tulisi siitä löytää dokumentit. Vuoden 1957 peruskartassa järveä kutsuttiin Kyläjärveksi, mutta seuraavassa vuoden 1977 kartassa sen nimi oli muutettu nykyiseksi.
Rajalahti (järvi Orivedellä)
Rajalahti on Pirkanmaalla Orivedellä Naappilan kylässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 61 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Se sijaitsee kolmen kylän peltojen ympäröimänä Längelmäveden Pappilanselän lounaispuolella ja siellä Koivulahden eteläpäuolella. Järvellä on yhtenäinen järvenselkä eikä sillä ole kartan mukaan saaria. Sen lähiympäristö on alavaa maata, mutta järveltä näkyy kaksi mäkeä. Koillispuolella kohoaa Mustavuori, jonka laki kohoaa 38 metriä vedenpintaa korkeammalle. Lounasrantaan laskee Rajavuoren rinteet. Rajavuori kohoaa yli 50 metrin korkeuteen. Etelässä peltojen takana kohoavat Korvenvuorenkalliot, jotka nousevat jopa 100 metriä järveä korkeammalle. Rajalahden rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja sen rannat ovat lähes kokonaan peltomaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee yli 10 maatilaa ja rannoille on lisäksi rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa. Niile tulee tiet, jotka haarautuvat kantatieltä 58.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järveen on johdettu kuusi ojaa. Niistä yksi on Aarninkaisen laskuoja, joka laskee Matkaanlahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa monet järven rannoista olivat peltomaata tai niittyjä. Järven nimi oli kirjoitettu karttaan ruotsiksi: ”Rajalaks”. Napialan kylä sijaitsi lahden luoteispuolella ja Rajalahden kylä sen itäpuolella. Kansalta Orivedelle kulkevat tie seurasi silloin nykyistä linjaustaan. Jo vuoden 1956 peruskartassa oli Rajavuoren rinteille rakennettu vapaa-ajan asuntoja.
Löytäneenlahti
Löytäneenlahti on Pirkanmaalla Orivedellä Pääskylän, Västilän ja Attilan kylien välisellä alueella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 68 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Koljonselän Huhkaimenselän eteläpuolella. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta, jotka sijaitsevat samalla rannalla peräkkäin. Saarista suurin on nimeltään Västiluoto. Järven rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä ja sen rannat ovat lähes jokaisessa suunnassa peltomaata. Rantaviivan tuntumassa voi sijaita metsäinen suojavyöhyke. Järven lähiympäristössä sijaitsee kymmenen maatilaa ja järven rannoille on rakennettu 14 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdysteiltä 3280, 3281 tai niiltä haarautuvilta muilta kyläteiltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän pelto-ojaa, joista suurin on kaakkoisrantaan laskeva Västilänjoki. Se on Västilänjoen valuma-alueen (35.725) laskujoki, joka saa alkunsa Iso-Löytänestä (891 hehtaaria). Löytäneenlahti laskee Käkisalmen kautta Koljonselän Huhkaimenselällä Hevosniemensalmeen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Käkisalmi on kauttaaltaan leveä salmi ja kartan mukaan Löytäneenlahti on Koljonselän aito lahti. Längelmäveden ja samalla Koljonselän vedenpinta aleni vuoden 1830 Kaivannon kanavan tapaturmassa. Vanhassa kartassa tämän tapahtuman vaikutukset eivät näy, sillä se on piirretty käyttäen pohjatietoina tapaturmaa edeltäviä pitäjänkarttoja. Sama tilanne on kuitenkin havaittavissa Anders Colleenin vuonna 1752 piirtämästä pitäjänkartasta. Myöhemmin alentunut vedenpinta on kaventanut Käkisalmea ja se on siitä lähtien alkanut kasvaa umpeen.
Vuoden 1864 Senaatin kartastossa sekä järven rannat että jokien ja ojien varret on raivattu niityiksi ja ylemmät alueet peltoalueeksi. Järven ympärillä sijaitsevat Attilan, Pääskylän ja Puharilan ryhmäkylät, joiden ympärillä pellot sijaitsivat. Vuoden 1930 pitäjänkartassa järven ympäristön peltoala on saman suuruinen kuin nykyään, mutta rantojen tuntumassa on edelleen joitakin niittyjä. Nämä otetaan viljelykäyttöön myöhemmin.
Vuoden 1957 peruskartassa järven ympärillä on nykyistä enemmän peltomaata. Käkisalmen suulle on vuoden 1977 karttaan ruopattu veneilyä varten oma kanava, joka on edelleen nykykartoissa näkyvissä.
Junkinlahti
Junkinlahti on Pirkanmaalla Orivedellä Längelmäen kirkonkylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä, mutta järvi on yleensä paljon kapeampi. Järvellä on kaksi järvenosaa, joita yhdistää keskellä Lilvansalmi, ja sen itäosaa kutsutaan Lepolahdeksi ja länsiosaa Junkinlahdeksi. Junkinlahti on myös järven virallinen nimitys. Lilvansalmi on kasvillisuuden rehevöitymisen vuoksi ruopattu. Jyrkimmät rannat ovat järven etelärannat, missä Mustikkakallion rinteet putoavat suoraan järveen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi peltomaata ja metsämaata. Järven asutus on haja-asutusta, josta vajaa kymmenen on maatiloja. Järven eteläpuolelta kulkee yhdystie 3281 ja pohjoispuolelta muita kyläteitä, joista haarautuvat järven asutuksen luo vievät tiet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama metsä- ja pelto-oja. Eniten vettä tulee järveen Pitkäveden lasku-uomasta, jota kutsutaan Hernesalmeksi. Järven lasku-uoma on Hakosalmi, joka on kasvillisuuden valtaamana ruopattu auki. Se laskee Koljonselän Kirjaanselällä Kirkkolahteen.
Senaatinkartta vuodelta 1864 näyttää Koljonselällä tilanteen, jossa vedenpinta on nykyistä korkeammalla. Koljonselän vedenpinta laski huomattavasti vuonna 1830 tapahtuneessa Kaivannon kanavan tuhoutumisessa ja Koljonselän kapeikkoja on saatettu ruopata senkin jälkeen. Kartassa kuvataan tilanne, jossa Hakosalmi on nimensä mukaisesti leveä salmi ja Henesalmessakin on pieni saari. Kirkkolahtikin on avovetta ja sillä oli toinenkin purkautumisaukko pohjoiseen. Tämä selittää Riihisaaren ja Kuivasaaren nimet, vaikka ne ovat nykyään samaa niemeä. Junkinlahti on nimensäkin mukaisesti ollut aikaisemmin Koljonselän lahti. Vuoden 1964 kartassa rannoille oli raivattu niittyjä ja vain korkeimmilla kohdilla on peltoja. Pitäjänkartassa vuodelta 1930 järven lähiympäristön viljelyala on kasvanut, mutta rannoilla on vesijättömailla runsaasti niittyjä. Kylän maatilat ovat raivanneet korkeimmilta mäiltä viljelyyn sopivat alueet ja kun vielä niityt otetaan myöhemmin viljelyyn, on saavutettu se tilanne, mikä nähdään seuraavassa vuoden 1957 kartassa. Näin voimakas viljely ei ole voinut olla vaikuttamatta voimakkaasti järven ravinnetilanteeseen.
Vuoden 1957 peruskartassa itäpään nimenä oli Kirvespohjanlahti ja Lilvansalmen pohjoispuolen lahtea kutsuttiin Junkkilahdeksi. Vuoden 1977 kartassa nimet ovat nykyiset.
Pitkävesi (Orivesi, Längelmäki)
Pitkävesi on Pirkanmaalla Orivedellä Längelmäen kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 51 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Tämä on järven levein kohta, mutta yleisesti se on paljon kapeampi. Sillä on kolmikärkisen haarukan muoto ja sen varsi työntyy 1,4 kilometriä pitkänä lahten koilliseen päin. Haarukan kaakkoinen lahti on Rankuanlahti, joka jää Kakkoniemen taakse, ja läntinen lahti jää Omenaniemen taakse. Niemien välissä sijaitsee lyhyt ja kapea lahti, joka on Hernesalmen luusua. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 7,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, jonka katkaisevat peltopalstat. Järven rantojen rinteet ovat paikoi jyrkät, vaikka ne eivät nousekkaan kovin korkealle. Järven lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa ja sen rannoille on rakennettu alle 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3281 haarautuvilta kyläteiltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa ja niiden lisäksi järveen laskee kaksi luontaista puroa. Koillisesta järven koillislahteen laskee Tunkelonlahti Kartiskasalmea myöten ja saman lahden suuhun laskee Myllyoja, joka on Syväjärven laskuoja. Syväjärvestä on Pitkäveteen 7,5 metrin pudotus. Järven lasku-uoma on Hernesalmi, joka on vain 70 metriä pitkä, ja joka laskee Junkanlahteen. Salmen molemmilla puolilla olevien järvien vedenpinnat ovat samalla korkeudella.
Vanhassa vuonna 1864 julkaistussa Senaatinkartassa erottuu järven rannoilta vain niittyjä. Koljonselän vesi oli tuolloin paljon nykyistä korkeammalla. Se lasku Kaivannon kanavan tapahturmassa vuonna 1830 reippaasti ja Koljonselän vedenpintaa on voitu laskea lasku-uoman perkauksilla myöhemminkin. Ennen vedenpinnan alentumista voidaan Pitkävettä pitää Koljonselän lahtena. Hernesalmi oli leveä ja siihen mahtui silloin myös saari. Vesijättömaat otettiin niityiksi ja myöhemmin viljelyyn. Kun asutus laajeni myös Pitkäveden puolelle, raivattiin pelloiksi ensin korkeat maat ja rantaniityt otettiin viljelyyn vasta 1930-luvun jälkeen. Peltojen järveen viettävät rinteet ovat kuljettaneet ravinteita veteen varsin runsaasti.
Vuoden 1957 peruskartassa peltoala on hieman laajempi kuin 1930-luvun tilanteessa. Rannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, jotka lisääntyivat nykyiselleen vuoden 1977 kartan julkaisuun mennessä.
Syväjärvi (Jämsä, Längelmäki)
Syväjärvi on Keski-Suomessa Jämsän ja Oriveden rajalla ja Längelmäen kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 140 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järven keskllä sijaitsee etelästä pohjoiseen työntyvä Tuloksaniemi, joka tekee järvestä U-kirjainen muotoisen. Tulokasniemestä työntyy kaakkoon päinkapea Kinnasniemi, joka yhdessä Ritoniemen kanssa eristävät 100 metriä leveän salmen taakse lahden. Lahden rannalla sijaitsee Syväjärven kylä. Ritoniemen pohjoispuolella on Kuvaslahti. Tulokasniemen länsipuolella siaitsee Salkkilahti ja sen vastarannalla lounaassa on Varislahti. Lahtien välissä sijaitsee Istunnaissaari, jonka pinta-ala on alle hehtaarin. Järven rannoille alskee kolme huomattavaa mäkeä. Mustikkavuoren rinteet laskevat Varislahteen. Mäen huippu kohoaa 56 metriä vedenpintaa korkeammalle. Ritavuoren rinteet ovat kaakkoislahden rannoilla, mutta Kuvasvuori kohoaa kauempana rannasta. Sen voi kuitenkin nähdä järveltä.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 9,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0098 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 7,0 metriä ja suurin syvyys on 19,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee Tulokasniemen pohjoispuolella. Järvessä on neljä muutakin syvännettä. Kinnasniemen takana on 8,7 metriä syvää, Kuvaslahdella yli 15 metriä, Salkki- ja Varislahdella yli 12 metriä ja niistä hieman pohjoiseen myös yli 12 metriä syvää.
Sen rantaviivan pituus on 10,1 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Pellot sijaitsevat Jämsän puolella. Järven lähiympäristössä on yksitoista maatilaa ja järven rannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3281 tai siitä haarautuvalta kylätieltä, joka kulkee Tunkelon kautta Längelmäen kirkonkylälle. Järvestä jää alle neljäsosa Oriveden puolelle. Raja kulkee Mustikkavuoren huipulta lähes pohjoiseen niin, että saari jää Jämsälle.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,8 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama lyhyt metsä- tai pelto-oja. Järven laskuoja on Myllyoja, joka laskee 1,2 kilometrin päässä Pitkäveteen. Järvien välinen korkeusero on 7,5 metriä.
Valkeajärvi (Jämsä, Eväjärvi)
Valkeajärvi on Keski-Suomessa Jämsän Eväjärven lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 111 hehtaaria eli 1,11 neliökilometriä ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Se sijaitsee Eväjärven eteläpuolella valtatien 9 ja Orivesi–Jyväskylä-rautatien välissä. Valtatie on rakennettu Hietalahden yli niin, että se katkeaa omaksi altaakseen. Rummakkopohjan itäranta on jäänyt tiepenkereen alle ja sen eteläpuolella valtatie on kaivettu Murhavuoren rinteeseen. Länsirannalla kulkee rautatie, jonka linjaus leikkaa järven yli kolmessa kohtaa. Rautatien taakse jää kussakin kohdassa pieni vesiallas.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 11 miljoonaa kuutiometriä eli 0,011 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 10,0 metriä ja suurin syvyys on 35,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven pääsyvänteessä Rummakkopohjan kohdalla keskellä järveä. Syvänteen 20-metrinen syvyyskäyrä on kilometrin pituinen. Hietalahden suulla on 19 metriä syvää ja järven lounaispäässä on yli 13-metrinen erillinen syvänne. Järvessä on kaksi nimetöntä saarta järven eteläosassa sijaitsevalla matalikolla, joka erottaa syvänteet toisistaan. Toinen saarista on pinta-alaltaan yli aarin kokoinen.
Järven rantaviivan pituus on 8,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven lähiympäristössä on kolme pientä maatilaa, joilla on pienet peltopalstat. Järven pohjoispäässä seututien 343 takana on saha. Rannoille on rakennettu yli 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä, valtatieltä tai yhdystieltä 14307.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,7 metriä mpy. Siihen on johdettu lähes kymmenen metsäojaa. Pohjoispäässä oja on yhteinen Lankajärven kanssa, Rummakkopohjaan laskee Murhajärven kaivettu laskuoja, Hietalahteen laskee Kalliojärven oja ja saarten kohdalle länsirantaan laskee Lapinjärven laskuoja. Valkeajärvi laskee Vähään Valkeajärveen 40 metriä pitkää oja pitkin. Järvi kuuluu samaan vesireittiin, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Oinaspohjan lahteen.
Vuoden 1965 peruskartassa on piirretty useita mökkejä järven rannoille ja seuraavissa kartoissa niiden lukumäärä kasvaa.
Iso Lääläjärvi
Iso Lääläjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä ja Jämsässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 36 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee ylänköalueen reunalla kahden mäen välisessä painaumassa. Järven länsipuolella kohoaa 50 metriä järven vedenpintaa korkeammalle Lääläjärvenpaltta, jonka jyrkät rinteet ovat kallioiset. Kaakkoispuolella sijaitsee Lääläjärvenmäki, jonka huippu sijaitsee kauempana rannasta. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta, joista kaksi on pieniä luotoja. Suurin saari Lääläsaari on 80 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Sen pinta-ala on noin 30 aaria. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Järvelle tulee metsäautotiet valtatieltä 9. Jämsän ja oriveden välinen raja halkaisee järven koillispään.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,4 metriä mpy. Sen koillispäähän laskevat Vähä Lääläjärven laskuoja ja toisena Kolmisilmän laskuoja. Näiden lisäksi järveen laskee kolme muuta metsäojaa. Sen laskuoja Lääläoja lähtee järven eteläpäästä. Se on aluksi suo-ojien verkosto, mutta jatkaa aluksi johto-ojana ja sitten luontaisena metsäojana, joka yhtyy Korvenkylässä Haapaojaan peltoaukealla. Vesireitti jatkaa siitä Koljonselkään.
Vuoden 1965 peruskartassa Lääläoja esiintyy nimettömänä luontaisena metsäojana. Järvi oli tuolloin autio metsäjärvi. Vuoden 1981 kartassa näkyy lähimetriin rakennettuja metsäteitä ja järven etelärantaan rakennettu mökki.
Velhonvesi
Velhonvesi on Keski-Suomessa Orivedellä ja Jämsässä Eväjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee korkeiden mäkien välisessä painaumassa, jonka kautta kaikki Eväjärven valuma-alueen vedet virtaavat. Järven luoteispuolella kohoavat Kantovuori ja Kurunvuori 50 metrin korkeuteen ja kaakkoispuolella Velhonmäki yhtä korkealle. Rantaviivalta erottuvat kaksi niemeä, joissa on asutusta. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta, joista suurempi sijaitsee pohjoisen niemen kärjessä. Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Muutamassa kohdassa järvelle näkyy pieniä peltopalstoja. Järven rannoilla asutaan edelleen kiinteästi, mutta niiden lisäksi rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee useimmin tiet Eväjärvelle ja Halliin kulkevalta kylätieltä. Oriveden ja Jämsän välinen kuntaraja ylittää järven sik-sak-muotoisesti niin, että noin neljäsosa jää Oriveden puolelle.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,6 metriä mpy. Järveen on jodettu vain kaksi metsäojaa. Lähes kaikki järveen tuleva vesi on peräisin koillispäähän laskevasta Myllypurosta, joka on Eväjärven Kilvenvedestä lähtevä 200 metrinen uoma. Siinä on pudotusta kolme metriä. Järven lasku-uoma on järven lounaispäästä lähtevä Mäntyskoski, joka laskee vain 80 metrin jälkeen Kalkunjärveen. Mäntykoskessa on pudotusta noin kaksi metriä.
Vuoden 1965 peruskartassa reunusti rantoja peltomaat neljältä maatilalta. Järven vesikin oli todennäköisesti matalammalla, koska nykyisistä saarista se suurempi oli piirretty niemen jatkeeksi. Ensimmäisessä peruskartassa ei vielä näy mökkejä, mutta seuraavassa vuoden 1981 kartassa niitä on viisi.
Hallista Längelmäelle on opastettu melontareitti: Eväjärvi–Kilvenvesi–Velhonvesi–Kalkunjärvi–Myllyvesi–Haapaoja–Ylinenlampi–Jänenjärvi–Koljonselkä.
Lankajärvi (Jämsä)
Lankajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Eväjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 47 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järven keskellä sijaitsee 650 metriä pitkä Lankaniemi, joka halkaisee järven V-kirjaimen muotoiseksi. Sen länsipuolelta järven rantoja seuraa Orivesi-Jyväskylä-rata, jonka ratapenger erottaa järvestä pienen lahden omaksi lammikoksi, jonne jää myös järven luusua. Monet järven rannoista ovat mäkien järveen laskevia rinteitä. Tällaisia mäkiä ovat länsirannalla Hosionmaa ja itärannalla Lankavuori ja Kulovuori. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka on vain luodon kokoinen. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu vakituinen asunto ja yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 343, joka haarautuu noin 200 metrin päässä kulkevalta valtatieltä 9. Järven lounaisppäässä sijaitsee vielä entisen Hallin pysäkin rakennuksia ja entisen sahan varastoalue.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,8 metriä mpy. Järveen tulee neljä metsäojaa, joista suurin on pohjoispäähän Rantasuolta laskeva Horkkastenoja. Itärantaan laskee Lullinjärven oja, jonka kautta tulevat myös Pyykkilammin vedet. Lullinjärven vedenpinta sijaitsee 40 metriä ylempänä kuin Lankajärvellä. Lankajärveltä on myös oja lounaassa seututien takana sijaitsevaan Valkeajärveen, mutta sen varsinainen laskuoja on edelleen Vuorijärveen laskeva Lankaoja. Vuorijärveltä vesireitti jatkaa Vuorijärvenojana Pirttijärven läpi ja siitä edelleen Eväjärveen.
Vuoden 1965 peruskartassa näkyy vielä Lullin talon peltomaat, joiden läpi Lullinjärveltä laskeva oja on kulkenut Lankajärveen. Peltojen viljelyala on 1980-luvulla kutistunut murto-osaansa. Vuoden 1981 kartassa näkyy rakennuskannassa lähes nykyinen tilanne.
Vekuri (Jämsä)
Vekuri on Keski-Suomessa Jämsässä Eväjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on sivusuuntiin lahtia ja suurin yhtenäinen leveys on alle 400 metriä. Se sijaitsee Kuusjärven kanssa rinnakkaisessa pitkässä painanteessa. Järven pohjoispää jää pitkänä ja kapeana Makasiinivuoren ja Syrjävuoren väliin ja järven keskikohta jää Runttivuoren itäpuolelle. Järvellä on kartan mukaan kaksi nimetöntä saarta, mutta järven nimistössä esiintyy myös Lammassaari suuren niemen nimenä. Sinne on rakennettu pengertie vapaa-ajan asunnolle. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta yhtä peltopalstaa, joka ulottuu Lammassaaren vastapuolella rantaan asti. Rannoille on rakennettu lähes 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 343.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,7 metriä mpy. Järveen on johdettu vain viisi lyhyttä metsäojaa. Suurin vesimäärä tulee Kuusjärveltä kahta vesireittiä pitkin. Yksi oja lähtee Kuusjärven Ruuhilahdelta ja toinen oja on Myllyoja, joka laskee ensin Särkijärven ja Pirttijärven kautta Vekurin kaakkoispäähän. Vesireitti jatkaa Vekurista Runttivuoren eteläpuolelta Vuorijärven ja pienen Pirttijärven kautta Eväjärveen.
Kuusjärvi (järvi Jämsässä)
Kuusjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Kuusjärvellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 124 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä ja se on 3,9 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Se on pitkän muotoinen ja se sijaitsee heti Eväjärven itäpuolella. Sen luoteispuoli on leveämpi kuin sen kaakkoispuoli. Kaakkoispää muodostaa 1,3 kilometriä pitkän, mutta suhteellisen kapean lahden. Järvellä on kartan mukaan neljä saarta, joista Mustasaari on suurin saari ja Kaakkossaari toiseksi suurin. Mustasaari on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on yli 7 hehtaaria. Kaakkossaaren pituus on 120 metriä ja pinta-ala 0,6 hehtaaria.
Sen rantaviivan pituus on 14,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Vain järven kaakkoispään Lahdenperässä ovat rannat avosuota. Järven vaikutusalueella sijaitsee yksi maatila ja sen rannoille on rakennettu 30 vapaa-ajan asuntoa. Järven luoteispään ohittaa rantaa viistäen Hallilta valtatielle 9 johtava kylätie. Siitä haarautuu järven rannoille useita teitä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,2 metriä mpy. Sen pohjoispäähän laskee kaksi ojaa, joista koillisesta tuleva tuo Pahajärven, Keskisen ja Yläsen vesireitin vedet. Pohjoisrantaan laskee vain lyhyitä ojia, mutta kaappoispään Ratalahteen laskee Yrttijärvi, jonka kautta laskevat ojitetun Keilassuon vedet ja sitä kauempaa Iso-Valkea ja Pikku-Valkean laskuoja. Yrttijärven kautta laskevat myös Laihajärvi ja Kotanen, vaikka kartan mukaan laskuoja jää kesken. Kaakkoispään Lahdenperään laskee Lahdenperänjärvi. Se kokoaa valuma-alueellaan olevien järvien, Vähä-Pentin ja Ison Pentin, Suonalasen, Syrjäjärven ja Juhajärven, vedet. Kuusjärvi laskee vetensä kahta kautta. Ilmeisesti vanhempi oja Myllyoja laskee Ratalahtea vastapäätä Särkijärven ja Pirttijärven kautta Vekuriin, ja toinen Ruuhilahdelta suoraan Vekuriin. Kansalaisen karttapaikan rinnevarjostustoiminnon mukaan jälkimmäinen oja syvennetty kaivamalla se kannaksen poikki. Myllyoja vaikuttaisi olevan luontainen oja ja sitä seuraa myös vanha kylänraja . Ilman dokumentteja asiaa ei voi kuitenkaan pitää aivan varmana. Vesireitti jatkaa Vekurin jälkeen Vuorijärveen, Pirttijärveen ja lopuksi Eväjärven eteläosaan.
Vuoden 1965 peruskartassa sijaitsi järvellä neljä maatilaa, mutta rantaan asti niiden pellot eivät useinkaan ulottuneet.
Luettelo Johnny Deppin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista
Tämä on luettelo Johnny Deppin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista.
Elamonjärvi
Elamonjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Laipanmaan metsäaluen keskellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 54 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee loivassa painaumassa ja sen rannat ovat soistuneet. Järvellä on kartan mukaan viisi nimetöntä saarta. Suurin saarista on yli 20 metriä pitkä. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja rantaviivasta puolet on soumaata ja metsämaata. Sen rannoille on rakennettu 16 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet pohjoisesta Tervaniemestä, etelästä Rajalan kämpältä ja lännestä kämpälle johtavalta tieltä.
Järven rantaan on rakennettu tauko- ja yöpymispaikka, joka liittyy Laipanmaan retkeilyreitistöön. Se sijaitsee järven etelärannassa. Tarjotut palvelut ovat laavu, tulentekopaikka, vessa ja opastaulu.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,6 metriä mpy. Järveen on johdettu yli kymmenen suo- ja metsäojaa. Läntisin oja virtaa ojitetun Lamminsuon läpi ja yhtyy sen jälkeen Lammiojaan Hanhilupon kohdalla. Lamminoja laskee lopulta Isoon Saksijärveen.
Havisevanjärvi
Havisevanjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 37 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,7 metriä mpy.
Kutemajärvi (Orivesi)
Kutemajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 59 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,1 metriä mpy.
Oriselkä
Oriselkä on Pirkanmaalla Orivedellä Oriveden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 258 hehtaaria eli 2,6 neliökilometriä ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 17,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0173 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 6,7 metriä ja suurin syvyys on 25,6 metriä. Siinä on laskettu olevan 6 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 1 hehtaaria, mikä on noin 0,5 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 6 yli aarin ja alle aarin kokoisia ei ole. Sen rantaviivan pituus on 11,7 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.
Nihuanjärvi
Nihuanjärvi tai myös Nihua on Pirkanmaalla Orivedellä Pehulan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 96 hehtaaria ja se on 3,4 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 11,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Nihuanjärven alueeseen (35.742) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,6 metriä mpy.
Myllyjärvi (Orivesi, Onnistaipale)
Myllyjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Onnistaipaleen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 53 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,3 metriä mpy.
Aihtianjärvi
Aihtianjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 60 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,5 metriä mpy.
Sääksjärvi (Orivesi)
Sääksjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,3 metriä mpy.