Valtimon koulu
Valtimolla kouluja on ollut vuodesta 1883. Nykyisen Valtimon koulun edeltäjiä ovat olleet:Lukio on ollut toiminnassa vuodesta 1973, mutta se päätettiin lakkauttaa keväällä 2015. Valtimon lukion edeltäjä on Valtimon yhteiskoulu, joka on ollut toiminnassa vuosina 1955 – 1973.
Kirkonkylän koulussa todettiin vuonna 2008 olevan sisäilmaongelmia, jonka vuoksi kaikki oppilaat päätettiin siirtää yläkoulun tiloihin. Sen jälkeen Valtimon keskustassa on ollut yhtenäiskoulu, jossa opiskelevat kaikki luokista 0 - 9 lukioon asti. Nykyinen Valtimon koulu käsittää kaksi rakennusta, jotka ovat punainen tiilitalo, eli "A-talo" ja sininen talo, eli "B-talo". Myös B-talolla on mitattu sisäilmaongelmia, jonka johdosta sekin on aiottu purkaa jossain vaiheessa. Oppilaiden ruokailu tapahtuu B-talon ruokalassa. B-talo käsittää kotitalousluokan, musiikkiluokan, kuvataideluokan, tekstiililuokan, opettajanhuoneen, erityistilan, tulityötilan, sähkötyötilan ja teknisen työn tilan. Sähkötyötila on poistettu oppilaiden käytöstä. B-talolla on myös opettajille parkkipaikkoja ja oppilaille mopoparkki ja polkupyöräkatos. Myös A-talolla on polkupyöräkatos ja välituntipihan reunoilla on myös parkkipaikkoja. Koulun lähellä on iso lähivuosina rakennettu parkkipaikka johon mahtuu paljon autoja. Keväällä 2014 parkkipaikan reunalle rakennettiin bussikatos, jossa oppilaat voivat odottaa sateensuojassa linja-autoja ja takseja. A-talo sisältää useampia luokkia kuin B-talo ja A-talo on rakennettu vuonna 1958.
Kirkonkylän koulu on toiminut noin 97 vuotta Haapajärven rannalla Valtimon kirkonkylän keskustassa. Valtimon kunnan koululaitos täytti 120 vuotta vuonna 2003. Kirkonkylän koulun pihapiiriin kuuluu vuonna 1951 valmistunut arkkitehti Erkki Pitkäsen suunnittelema Kirkonkylän koulu, joka tosin on jo purettu uuden palvelutalon paikalta sekä vuonna 1909 valmistunut, pois käytöstä myös oleva vanha koulurakennus. Kansakoululaitoksesta siirryttiin yhteiseen perusopetukseen vuonna 1973, silloin opetusta annettiin vuosiluokilla 1 - 6. Koulutoimen järjestämä esiopetus alkoi vuonna 2001 keskitetysti Kirkonkylän koulussa. Vuonna 2002 koulun oppilasmäärä kasvoi, kun Ylä-Valtimon ja Karhunpään koulut yhdistettiin Kirkonkylän kouluun. Muutoksen mukana myös erityisopetus keskittyi kouluumme ja koulussa toteutettiin tiivistä integraatiota perusopetuksen ja erityisopetuksen välillä. Opetusta annettiin esikoululaisista yhdeksäsluokkalaisiin. Pajukosken koulun ja Rumon koulun oppilaat siirtyivät Kirkonkylän koulun oppilaiksi syksyllä 2005 ja 2006. Kirkonkylän koulu oli Valtimon kunnan ainoa alakoulu. Vuonna 2008 oppilaat siirtyivät yläkouluntiloihin, jolloin opetus tapahtui samoissa rakennuksissa kaikille.
Haapakylän kansakoulun perustaminen käsiteltiin Nurmeksen kuntakokouksessa maaliskuussa 1883. Asia oli hyvin perusteltu ja kyläläiset olivat jo tiedustelleet sopivia taloja kouluhuoneistoksi. Koululle vuokrattiin huoneet Antti Kuokkaselta Kuokkalan tilalta. Koulu avattiin Haapajärven kansakouluna 1.10.1883. Kouluhuone oli koristeltu. Juhla aloitettiin kello kaksitoista virrellä, jota koulun harmoni säesti. Pastori Pfaler puhui koulun merkityksestä kehittää ruumista, henkeä ja sielua. Ruumis ja henki olivat välikappaleet sielua ja iänkaikkisuutta varten. Kauppias Otto Tuhkunen julisti koulun avatuksi, jonka jälkeen hän esitteli opettaja Aaro Sikasen. Sikanen toivoi opetukseen vanhempien ja Nurmeksen seurakunnan muiden opettajien tukea. Talollinen Tuomas Piironen vastasi koulupiirin puolesta. Pastori J. H. Reijonen piti pontevan kehotuspuheen valon virittämisestä armaassa isänmaassamme. Koulu oli tarkoitettu pojille ja tytöille. Oppilaita ilmoittautui 22. Koulu siirtyi Pekka Savolaisen taloon Lamminpäähän 1889. Savolaisen aikana koulun toiminta oli epävakaista, sillä hän oli suuren perheen isä. Lisäksi Lamminpää oli kylmä. Nurmes jaettiin 1891 yhdeksään koulupiiriin. Haapajärven piiriin kuuluivat Haapajärven lisäksi Halmejärvi, Hirsiniemi, Koppelo, Elomäki, Maanselkä, Rasimäki ja Halmejärven hoitoalueen länsiosa. Ylikylän piirin käsitti Ylikylän, Koiravaaran, Sivakan ja Halmejärven hoitoalueen itäosan. Karhunpään piiriin kuuluivat Karhunpää, Jokikylän itäosa ja Pajukoski. Haapakylän koulu oli Nurmeksen pienin koulu 1890-luvun alussa. Koulussa oli vuosittain hieman yli 20 oppilasta, joista suurin osa oli tyttöjä. Vuosisadan vaihteessa Haapakylän koulu kasvoi yli kolmanneksella. Oppilasmäärä läheni jo 40 koululaista. Karhunpäässä oli kymmenen lasta vähemmän.
Koulu kävi pieneksi ja uutta koulurakennusta varten ostettiin kauppias M. Koistiselta tontti Urpialan tilalta vuonna 1901. Tontilla oli seppä Lauri Juntusen mökki. Rakentamiseen päästiin 1907 ja koulu valmistui 1909, samalla saatiin öljylamput. Koululaitoksen kohdalla siirtyminen omaan kuntaan ei suurta mullistusta tuonut. Kunta osti edelleen kirjat ja muut koulutarpeet ja valtio avusti 75 prosentilla. Päreeseen oli turvauduttava uudelleen 1918, jolloin ei öljyä saatu. Syksyllä 1919 saatiin öljyä yhteen lamppuun.
Oppilaat lämmittivät koulun ennen tuntien alkua ja siivosivat koulun kotiin pääsyä. Erään kerran oli kovimmilla pakkasilla oppilailla vapaata, sillä johtokunta ei ollut huolehtinut haloista. Johtokunta ehdotti vahtimestareiden palkkaamista luokkien lämmittämiseksi, mutta tähän ei kuntakokous suostunut. Oppilaita oli vuonna 1904 jo niin paljon, että johtokunta esitti toisen opettajan palkkaamista. Apuopettajattaren virka lakkautettiin talvella 1915, sillä oppilaita ei ollut riittävästi. Lakkautus oli tilapäinen. Kolmas opettaja otettiin vuonna 1924, vuonna 1942 neljäs ja 1946 viides, 1950 kuudes ja 1951 seitsemäs.
Kirkonkylän alakoulu aloitti 1924. Alakansakoulu siirrettiin Piirolan taloon vuonna 1930. Kirkonkylän kansakoulun oppilasmäärä nousi yli sadan 1930-luvulla ja yli kahden sadan 1940. Kirkonkylälle tarvittiin uusi koulu. Arkkitehti Erkki Pitkäsen suunnittelema ja vuonna 1951 valmistunut koulutalo oli kunnan monumentaalisin rakennus. Myös sisältö oli uutta pulpetteja myöten. Seppälän koulutontille nousseesta talosta oli kaunis näköala Haapajärvelle. Lampelaan, Kastelliin ja Pehkolaan sijoitetut luokat voitiin palauttaa saman koulun yhteyteen. Koulu tuli tarpeeseen. Oppilasmäärä oli suurimmillaan lukuvuonna 1955-1956, jolloin koulussa oli 263 oppilasta.