hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Kehtna
Kehtna () oli kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Se sijaitsi maakunnan keskiosassa Raplan eteläpuolella. Kehtnassa oli arviolta 4 405 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 507,11 neliökilometriä.
Kuntaan kuului viisi pienkauppalaa ("alevik") – Eidapere, Kaerepere, Keava, Kehtna ja Lelle – ja 43 kylää: Ahekõnnu, Ellamaa, Haakla, Hertu, Hiie, Ingliste, Käbiküla, Kaerepere, Kalbu, Kärpla, Kehtna-Nurme, Kastna, Kenni, Koogimäe, Koogiste, Kõrbja, Kumma, Laeste, Lalli, Lau, Lellapere, Lellapere-Nurme, Linnaaluste, Lokuta, Metsaääre, Mukri, Nadalama, Nõlva, Ohekatku, Pae, Palasi, Paluküla, Põllu, Põrsaku, Reonda, Rõue, Saarepõllu, Saksa, Saunaküla, Selja, Sooaluste, Valtu-Nurme ja Vastja.
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kehtnan kunnassa oli 4 394 asukasta, joista 4 182 (95,2 %) oli virolaisia, 120 (2,7 %) venäläisiä ja 90 (2,0 %) muita kansallisuuksia.
Käru
Käru on järvamaalaiseen Türin kuntaan kuuluva pienkauppala ja entinen Raplamaan kunta Virossa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Järvamaan Türi ja Väätsa sekä Käru yhdistettiin uudeksi Türin kunnaksi. Kärun kunnan keskus, Kärun pienkauppala, säilyi muutoksessa pienkauppalana.
Kärun kunta sijaitsi Raplamaan maakunnan kaakkoisosassa Raplan kaakkois- ja Paiden länsipuolella. Kärussa oli arviolta 609 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 214,92 neliökilometriä.
Kuntaan kuului Kärun pienkauppala ("alevik") ja kahdeksan kylää: Jõeküla, Kullimaa, Kõdu, Kädva, Kändliku, Lauri, Lungu ja Sonni.
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kärun kunnassa oli 632 asukasta, joista 609 (96,4 %) oli virolaisia, 12 (1,9 %) venäläisiä ja 12 (1,9 %) muita kansallisuuksia.
Paavo Hirvikallio
Paavo Hirvikallio (4. syyskuuta 1911 Luumäki – 7. maaliskuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen valtiotieteen tohtori ja poliittisen historian tutkija.
Hirvikallion vanhemmat olivat kansakoulunopettajat Taavetti (Taavi) Hirvikallio (1882–1918) ja Aliina Riihelä (1889–1926). Hirvikallion isä joutui Suomen sisällissodan aikana punaisten teloittamaksi Kouvolassa 10. huhtikuuta 1918 ja hänen pankin prokuristina toiminut äitinsä surmattiin Taavetin Kansallis-Osake-Pankin konttorin ryöstöyrityksen yhteydessä 1. kesäkuuta 1926. Hirvikallio pääsi ylioppilaaksi 1929 Kouvolan yhteiskoulusta ja hän valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1935. Hän suoritti 1951 puhetaidon opettajan (logonomi) tutkinnon ja väitteli 1958 valtiotieteen tohtoriksi. Hirvenkallion väitöskirja käsitteli Suomen tasavallan presidentinvaaleja vuosina 1919–1950 ja presidenttien valintaan liittyneitä taustatekijöitä. Väitöskirjaa varten Hirvikallio haastatteli muun muassa kaikkia vuonna 1958 elossa olleita presidentin valitsijamiehiä.
Hirvikallio oli työssä Kansallis-Osake-Pankin pääkonttorissa 1936–1946 ja kauppa- ja teollisuusmnisteriössä 1946–1950. Hän toimi sitten valtio-opin, yhteiskuntaopin ja kansainvälisen politiikan opettajana muun muassa Sotakorkeakoulussa ja Maasotakoulussa.
Hirvikallio kuului 1930-luvulla äärioikeistolaisuutta vastustaneen Vapaamielisten Klubin perustajiin. Hän oli mukana perustamassa vuonna 1935 politiikan tutkimukseen erikoistunutta Valtiotieteellistä yhdistystä ja hän toimitti yhdistyksen vuosikirjat 1941–1951.
Paavo Hirvikallio oli naimisissa 1936–1994 Gertrud Emilia Modigin (1907–1994) kanssa. Suomen Kulttuurirahaston yhteydessä toimii Hirvikallion testamenttilahjoitukseen perustuva Paavo Hirvikallion rahasto joka tukee poliittisen historian jatko-opintoja.
Raikküla
Raikküla () oli kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Raplan, Juurun, Kaiun ja Raikkülan kunnat yhdistettiin uudeksi Raplan kunnaksi.
Kunta sijaitsi maakunnan keskiosassa Raplan lounaispuolella. Raikkülassa oli arviolta 1 519 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 229 neliökilometriä.
Kuntaan kuului 22 kylää: Jalase, Kaigepere, Keo, Koikse, Kõrvetaguse, Lipa, Lipametsa, Loe, Lõpemetsa, Metsküla, Nõmmemetsa, Nõmmküla, Põlma, Pühatu, Purku, Raela, Raikküla, Riidaku, Tamme, Ummaru, Vahakõnnu, Valli.
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Raikkülan kunnassa oli 1 588 asukasta, joista 1 536 (96,7 %) oli virolaisia, 24 (1,5 %) venäläisiä ja 30 (1,9 %) muita kansallisuuksia.
Hiihdon Norjan-mestaruuskilpailut 2016
Hiihdon Norjan-mestaruuskilpailut 2016 järjestettiin Tromssassa 28.–31. tammikuuta ja Beitostølenissä 31. maaliskuuta–3. huhtikuuta.
Miesten puolella menestyksekkäin urheilija oli Martin Johnsrud Sundby, joka saavutti kolme henkilökohtaista kultaa ja lisäksi parisprintistä hopeaa. Kaksi henkilökohtaista mitalia saavutti myös kahdesti hopealle yltänyt Sjur Røthe. Kolmeen mitaliin ylsi Sundbyn ohella Martin Løwstrøm Nyenget saavuttaen henkilökohtaisen hopean lisäksi hopeaa viestistä ja pronssia parisprintistä.
Naisissa Astrid Uhrenholdt Jacobsen menestyi parhaiten voittaen mestaruuden kahdella henkilökohtaisella matkalla ja viestissä. Myös Therese Johaug voitti kaksi henkilökohtaista matkaa. Ingvild Flugstad Østberg saavutti neljä henkilökohtaista mitalia, joista kolme hopeisia ja yksi pronssinen. Neljään mitaliin ylsi myös Heidi Weng, joka voitti henkilökohtaisilta matkoilta kultaa, hopeaa ja pronssia sekä lisäksi hopeaa parisprintistä.
Tromssa, 29. tammikuuta
Tromssa, 28. tammikuuta
Tromssa, 30. tammikuuta
Beitostølen, 31. maaliskuuta
Tromssa, 31. tammikuuta
Tromssa, 29. tammikuuta
Tromssa, 28. tammikuuta
Tromssa, 30. tammikuuta
Beitostølen, 31. maaliskuuta
Tromssa, 31. tammikuuta
Rapla (kunta)
Rapla () oli kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Raplan, Juurun, Kaiun ja Raikkülan kunnat yhdistettiin uudeksi Raplan kunnaksi.
Kunta sijaitsi maakunnan keskiosassa Tallinnan eteläpuolella, ja sen hallinnollisena keskuksena toimii Raplan epäitsenäinen kaupunki. Kunnassa oli arviolta 9 170 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 243,39 neliökilometriä.
Kuntaan kuului Raplan epäitsenäisen kaupungin lisäksi kolme pienkauppalaa ("alevik") – Alu, Hagudi ja Kuusiku – sekä 38 kylää: Alu-Metsküla, Aranküla, Hagudi, Iira, Juula, Kalevi, Kelba, Kodila, Kodila-Metsküla, Koigi, Kuku, Kuusiku-Nõmme, Kõrgu, Lipstu, Mahlamäe, Mõisaaseme, Mällu, Nõmme, Oela, Ohulepa, Oola, Palamulla, Purila, Raka, Ridaküla, Röa, Seli, Seli-Nurme, Sikeldi, Sulupere, Tapupere, Tuti, Tõrma, Uusküla, Valtu, Väljataguse, Äherdi ja Ülejõe.
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Raplan kunnassa (Raplan epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 9 051 asukasta, joista 8 667 (95,8 %) oli virolaisia, 222 (2,5 %) venäläisiä ja 156 (1,7 %) muita kansallisuuksia.
Vigala
Vigala () oli kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Märjamaan ja Vigalan kunnat yhdistettiin uudeksi Märjamaan kunnaksi.
Kunta sijaitsi maakunnan lounaisosassa Raplan lounais- ja Pärnun pohjoispuolella. Vigalassa oli arviolta 1 222 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 269,68 neliökilometriä.
Kuntaan kuului 27 kylää: Araste, Avaste, Jädivere, Kausi, Kesu, Kivi-Vigala, Kojastu, Konnapere, Kurevere, Leibre, Läti, Manni, Naravere, Oese, Ojapere, Paljasmaa, Palase, Pallika, Päärdu, Rääski, Sääla, Tiduvere, Tõnumaa, Vaguja, Vanamõisa, Vana-Vigala ja Vängla.
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Vigalan kunnassa oli 1 224 asukasta, joista 1 194 (97,5 %) oli virolaisia, 15 (1,2 %) venäläisiä ja 15 (1,2 %) muita kansallisuuksia.
Kwango (maakunta)
Kwango on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Kenge. Kwango erosi Bandundun maakunnasta vuoden 2005 perustuslakiin liittyneessä hallinnonuudistuksessa.
Seth Vesa
Seth Vesa (1890 – 1957) oli suomalainen opettaja ja hiihtäjä.
Teiskossa syntynyt Seth Vesa voitti murtomaahiihdon 20 ja 30 kilometrin SM-kultaa 19-vuotiaana vuonna 1909 sekä samana vuonna Tukholmassa Pohjoismaisten kisojen 30 kilometrin murtomaahiihdon. Vesa lopetti hiihtouransa jo 1910 mutta hän julkaisi vuonna 1925 "Hiihtäjän opas" –nimisen hiihto-oppaan ja muita hiihtoon liittyviä kirjoja.
Ikaalisissa opettajana toiminut Seth Vesa kuoli tapaturmaisesti kaaduttuaan polkupyörällään syysliukkailla vuonna 1957.
Mai-Ndombe
Mai-Ndombe on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Inongo. Mai-Ndombe erosi Bandundun maakunnasta vuoden 2005 perustuslakiin liittyneessä hallinnonuudistuksessa.
Kasai (maakunta)
Kasaï on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Luebo. Kasai erosi Länsi-Kasain maakunnasta vuoden 2005 perustuslakiin liittyneessä hallinnonuudistuksessa.
Itä-Kasai
Itä-Kasai eli Kasaï Oriental on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Mbuji-Mayi. Vuoden 2005 perustuslakiin kirjatussa hallinnonuudistuksessa maakunnasta erotettiin Lomamin ja Sankurun maakunnat (entiset piirikunnat). Niinpä maakunnan pinta-alaksi jäi vain 9 481 neliökilometriä, joten se on alaltaan Kongon pienin.
Itä-Kasai on yksi Kongon demokraattisen tasavallan köyhimmistä maakunnista. Alueen kallioperässä on timantteja, ja kaksi kaivosyhtiötä houkuttelivat monia maalaisia muuttamaan työn perässä kaivospaikkakunille 1980-luvulla. Yhtiöt ovat lopettaneet toimintansa, mutta timantteja kaivetaan pienistä käsityöläislouhoksista. Kaivosalueilla esiintyy prostituutiota ja lapsityötä. Kaivostyön lisäksi elinkeinoja ovat lähinnä maatalous ja karjanhoito. Polttopuun kerääminen yhdessä ilmastonmuutoksen vaikutusten kanssa on saanut alueen metsävarat vähenemään huolestuttavasti.
Dedzan piirikunta
Dedzan piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja rajoittuu etelässä Ntcheun piirikuntaan ja Mosambikiin, lännessä ja luoteessa Lilongwen, pohjoisessa Saliman piirikuntaan sekä idässä Malawijärveen ja pieneltä osin Mangochin piirikuntaan.
Piirikunnan pinta-ala on 3 624,0 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 298 200 as. (1977), 411 800 as. (1987), 486 700 as. (1998), 624 400 as. (2008). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 718 747 as. Piirikunnan keskus on Dedzan kaupunki (20 241 as., 2008).
Ryan Zinke
Ryan Keith Zinke (s. 1. marraskuuta 1961) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko ja entinen Yhdysvaltain sisäministeri. Vuosina 2015–2017 hän toimi Montanan osavaltion edustajana Yhdysvaltain edustajainhuoneessa. Hän on entinen laivaston eliittijoukkojen upseeri. Joulukuussa 2016 presidentiksi valittu Donald Trump ilmoitti että Zinke on hänen ehdokkaansa sisäministeriksi. Senaatti vahvisti Zinken nimityksen 1. maaliskuuta 2017 ja hän astui virkaansa samana päivänä.
Trumpin toiveiden mukaisesti hän edisti öljynporaus- ja hiilikaivoshankkeita sisäministerinä. Joulukuussa 2018 Zinken ilmoitettiin olevan eroamassa.
Saliman piirikunta
Saliman piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja rajoittuu etelässä Dezdan, lännessä Lilongwen ja Dowan, luoteessa Ntchisin ja pohjoisessa Nkhotakotan piirikuntaan sekä idässä Malawijärveen.
Piirikunnan pinta-ala on 2 196,0 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 132 300 as. (1977), 189 200 as. (1987), 248 200 as. (1998), 337 900 as. (2008). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 407 148 asukasta.
Piirikunnan keskus on Saliman kaupunki (27 852 as., 2008). Se sijaitsee maanteitse noin 22 kilometriä Malawijärveltä länteen. Kaupunkiin on noin 110 kilometriä pääkaupunki Lilongwesta.
Viljo Jääskeläinen
Viljo Herman Antero Jääskeläinen (20. huhtikuuta 1886 Sortavala – 18. elokuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen kalastusbiologi.
Jääskeläisen vanhemmat olivat vaatturimestari Antti Jääskeläinen ja Anna Tiilikainen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1906 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1913 ja maisteriksi 1919.
Jääskeläinen toimi Suomen kalastusyhdistyksen assistenttina 1913–1918, kalastushallituksen apulaiskalastusneuvoksena 1918–1923 sekä maataloushallituksen kalataloudellisen tutkimustoimiston kalastusbiologina vuodesta 1923 alkaen. Hän oli Helsingin suomalaisen lyseon opettajana 1926–1928, Suomen kalastusyhdistyksen sihteerinä 1919 ja 1922–1924, Suomen Kalastuslehden toimittajana vuonna 1919 ja 1922–1929 sekä Metsästys ja Kalastus-lehden toimittajana 1925–1926. Jääskeläinen toimi lisäksi Suomalais-venäläisen keskuskomitean asiantuntijana 1922 ja Laatokan kalakauppakomitean puheenjohtajana 1925.
Kidutuksen vastainen komitea
Kidutuksen vastainen komitea voi tarkoittaa:
Lilongwen piirikunta
Lilongwen piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunnan keskus on piirikunnan pohjoisosassa sijaitseva ja piirikuntaan kuuluva maan pääkaupunki Lilongwe (674 400 as., 2008). Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja rajoittuu lounaassa Mozambikiin, luoteessa Mchinjin, pohjoisessa Kasungun ja Dowan, lännessä Saliman ja kaakossa Dedzan piirikuntaan.
Piirikunnan maaseutuosan pinta-ala on 5 703,0 neliökilometriä ja pääkaupungin 456,0 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 1,200 milj. (vuonna 1987; maaseutu 976 600 as. ja kaupunki 223 300 as.), 1,787 milj. (1998; maaseutu 1 346 400 as. ja kaupunki 440 500 as.), 1,905 milj. (2008; maaseutu 1 230 800 as. ja 674 400 as. kaupunki). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli jo 2,4 miljoonaa (josta piirikunnan maaseudulla 1 421 454 ja pääkaupungissa 978 780 asukasta).
Gustav Fridolin
Per Gustav Edvard Fridolin (s. 10. toukokuuta 1983 Vittsjö) on ruotsalainen poliitikko ja Ruotsin opetusministeri vuodesta 2014 lähtien. Fridolin on ollut toinen vihreiden kahdesta puheenjohtajista ensin Åsa Romsonin kanssa vuosina 2011–2016 ja Isabella Lövinin kanssa vuodesta 2016.
Fridolin on toiminut valtiopäiväedustajana vuoden 2010 vaaleista lähtien. Han edustaa Skånen läänin pohjois- ja itäosia. Fridolin oli valtiopäiväedustajana aiemmin myös vuosina 2002–2006. Siviiliammatiltaan Fridolin on toimittaja, kirjailija ja opettaja.
Fridolin syntyi Vittsjössä, Hässleholmin kunnassa, Skånen läänissä, Ruotsissa. Hän liittyi ympäristöpuolueeseen vuonna 1994, ja toimi toisena Vihreän Nuorison kahdesta puheenjohtajista vuosina 1999–2003.
Fridolinin nsimmäinen kausi valtiopäivillä oli vuosina 2002–2006, jolloin hän edusti Tukholman vaalipiiriä. Fridolin oli tuolloin vain 19-vuotias, ja siten nuorin kansanedustaja Ruotsin historiassa. Hän piti ennätystä hallussaan vuoteen 2010 asti, jolloin moderaattien Anton Abele rikkoi sen. Ensimmäisen kautensa aikana Fridolin oli perustuslakikomitean jäsen. Hän toimi myös ympäristöpuolueen hallituksen jäsenenä 2004–2006 ja oli yksi puolueen edustajista neuvotteluissa sosiaalidemokraattisen hallituksen ja vasemmistopuolueen kanssa.
Vuonna 2005 Fridolin ilmoitti, ettei hän olisi ehdolla vuoden 2006 valtiopäivävaaleissa. Vuosina 2006–2009 hän työskenteli reportterina tutkivassa televisio-ohjelmassa nimeltä "Kalla fakta". Fridolin opiskeli Tukholman ja Linköpingin yliopistoissa, minkä jälkeen hän sai luvan opettaa kansankorkeakouluissa, mutta ei ole koskaan toiminut opettajana.
Fridolin oli ehdolla jälleen vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa ja edusti Skånen läänin pohjoista ja itäistä vaalipiiriä. Hän istuu EU-asioiden komiteassa ja on myös varajäsen ulkoasiainkomiteassa, sisäasiainkomiteassa sekä teollisuus- ja talouskomiteassa.
Fridolin on kirjoittanut kolme kirjaa, jotka kaikki käsittelevät politiikkaa. Ensimmäinen, nimeltään "Från Vittsjö till världen – om global apartheid och alla vi som vill någon annanstans" (), julkaistiin vuonna 2006. Hänen toinen kirjansa, nimeltään "Blåsta", julkaistiin vuonna 2009, ja hänen kolmas kirjansa, "Maskiner och människor – en skrift om arbete och framtidstro" () vuonna 2011. Fridolin kirjoitti "Koneet ja miehet" yhdessä Ulf Bodach Söderströmin kanssa, ja siinä esitellään vihreän politiikan mahdollisuuksia.
Fridolinin poliittinen esikuva on sosiaali-liberaalinen pääministeri Karl Staaff, jota hän kehui lehtiartikkelissa vuonna 2011.
Vuonna 2014 Fridolinista tuli Löfvenin hallituksen opetusministeri.
Santeri Salmela
Santeri Salmela (s. 10. kesäkuuta 2000 Lappeenranta) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue KooKoota. Seuran urheilutoimenjohtaja Jarno Kultasen mukaan hän on isokokoinen ja hyvin liikkuva puolustaja.
Salmela aloitti luistelukoulun Saimaan Pallossa, mutta hän muutti perheineen 5-vuotiaana Kouvolaan ja siirtyi varsinaiseen kasvattajaseuraansa KooKoohon. Salmela toimi seuran C-nuorten varakapteenina sekä kaudella 2014–2015 että kaudella 2015–2016. Toukokuussa 2016 hän teki kaksivuotisen juniorisopimuksen KooKoon SM-liigajoukkueen kanssa. Salmela teki liigadebyyttinsä vain 16-vuotiaana 16. joulukuuta 2016 vieraissa Saimaan Palloa vastaan. Hänelle aukesi paikka KooKoon kokoonpanosta kolmen puolustajan loukkaantumisten ja Mikko Lehtosen maajoukkuekutsun myötä. Salemla merkittiin heti joukkueen ykköspuolustajapariin Robin Jacobssonin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 17.01 minuuttia. Salemlasta tuli samalla kierroksella Tapparassa debytoineen Toni Utusen ohella SM-liigan kaikkien aikojen toinen vuonna 2000 syntynyt pelaaja. Tosin he olivat vasta liigahistorian toisia koko 2000-luvulla syntyneitä pelaajia, sillä vuonna 2001 syntynyt Mikko Kokkonen debytoi jo ennen heitä aiemmin syksyllä Mikkelin Jukureissa liigan kaikkien aikojen nuorimpana pelaajana vain 15-vuotiaana.
7. maaliskuuta 2017 pelatussa ottelussa Tampereen Ilvestä vastaan Salmela teki ensimmäisen tehopisteensä SM-liigassa ja hänestä tuli yhdellä syöttöpisteellään näin ollen ensimmäinen 2000-luvulla syntynyt SM-liigassa tehopisteen tehnyt pelaaja. Salmela pelasi kauden 2016–2017 aikana SM-liigassa yhdeksän runkosarjaottelua tehden kolme syöttöpistettä. Kaudella 2017–2018 hän nousi KooKoon A-nuorten kapteenistoon, mutta Salmela otti myös paikan seuran SM-liigajoukkueesta osaksi myös loukkaantumisten vuoksi. Hän teki varsinaisen tulokaskautensa aikana 31 runkosarjaottelussa yhden syöttöpisteen. Joulukuussa 2017 Salmela teki KooKoon kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Salmela pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän toimi Suomen varakapteenina ja voitti maailmanmestaruuden. Salmela valittiin Yhdysvaltoja vastaan pelatun finaaliottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Salmela pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2017. Hän pelasi Norjan Lillehammerissa pelatuissa nuorten olympialaisissa 2016 sekä samana vuonna myös World U-17 Hockey Challengessa.
Salmela opiskelee Kouvolan Yhteislyseossa. Hän harrasti lapsena myös pesäpalloa ja jalkapalloa. Salmelan eno Jyri Paavola pelasi jääkiekkoa alemmissa sarjoissa.
Terry Farrell
Terry Farrell voi viitata seuraaviin henkilöihin (ikäjärjestyksessä):
Ville Hynynen
Ville Hynynen oli suomalainen kääntäjä.
Kasungun piirikunta
Kasungun piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja rajoittuu lännessä Sambiaan, pohjoisessa Mzimban, idässä Nkhotakotan, sekä etelässä Ntchisin, Dowan, Lilongwen ja Mchinjin piirikuntaan. Piirikunnan keskus on Kasungun kaupunki (39 640 as., 2008). Kasungussa toimii muun muassa Kasungun lentoasema.
Piirikunnan pinta-ala on 7 878,0 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 194 400 as. (vuonna 1977), 323 500 as. (1987), 480 700 as. (1998), 627 500 as. (2008). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 794 991 asukasta.
Ken Liu
Ken Liu (s. 1976) on yhdysvaltalainen science fiction -kirjailija ja kääntäjä.
Hänen käännöksensä kirjasta "The Three-Body Problem" voitti Hugon vuonna 2015, joka on ensimmäinen käännetty teos joka on tehnyt niin.
Hänen novellinsa "The Paper Menagerie" (suom. "Paperieläintarha", Portti 3/12) on ensimmäinen fiktiivinen teos, joka on voittanut Nebula-, Hugo-, ja World Fantasy-palkinnot.
Hänen novellinsa, "Mono no aware" voitti vuoden 2013 Hugon.
Dowan piirikunta
Dowan piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja sijaitsee Lilongwen piirikunnan ja pääkaupunki Lilongwen pohjoisnaapurina. Luoteessa Dowan piirikunta rajoittuu Kasungun, pohjoisessa Ntchisin ja lännessä Saliman piirikuntaan. Piirikunnan keskus on Dowan taajama (4 765 as., 2008), josta on pääkaupunkiin maanteitse noin 50 kilometriä.
Piirikunnan pinta-ala on 3 041 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 247 600 as. (vuonna 1977), 322 400 as. (1987), 411 400 as. (1998), 558 500 as. (2008). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 732 342 asukasta.
Ntcheun piirikunta
Ntcheun piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja rajoittuu lännessä Mozambikiin. Pohjoisessa naapurina Dedzan, idässä Mangochin ja Balakan sekä etelässä Nenon piirikunta. Piirikunnan keskus on Ntcheun taajama (14 642 as., 2008).
Piirikunnan pinta-ala on 3 424 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 226 500 as. (vuonna 1977), 358 800 as. (1987), 370 800 as. (1998), 471 600 as. (2008). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 557 433 asukasta.
Peter Watts
Peter Watts (s. 25. tammikuuta 1958) on kanadalainen tieteiskirjailija ja merieläinbiologi. Hänen kirjojaan on ollut ehdokkaina useille palkinnoille, muun muassa Hugo-, Prix Aurora-, BSFA-, Sunburst-, Theodore Sturgeon-, ja John W. Campbell-palkinnoille.
Hän on saanut muun muassa Seiun-, Tähtivaeltaja-, Hugo- sekä Shirley Jackson -palkinnot.
Watts on myös kertonut työskennelleensä Crytekille.
Ann Leckie
Ann Leckie (s. 1966) on yhdysvaltalainen tieteiskirjailija. Leckie voitti 2014 esikoisromaanillaan "Ancillary Justice" (2013) muun muassa Arthur C. Clarke-, Hugo-, Nebula- ja BSFA-palkinnon. Jatko-osat "Ancillary Sword" (2014) ja "Ancillary Mercy" (2015) voittivat molemmat Locus-palkinnon.
Bangladesh kesäolympialaisissa 2012
Bangladesh osallistui Lontoon kesäolympialaisiin vuonna 2012 viiden urheilijan joukkueella. He osallistuivat viiteen eri lajiin. Kyseessä oli maan kahdeksas esiintyminen olympialaisissa, eikä se saavuttanut mitaleita. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi uimari Rahman Md Mahifizur.
Väinämeri
Väinämeri () on Saarenmaan, Muhun, Hiidenmaan ja Vormsin saarten sekä Viron mantereen rannikon ympäröimä matala, melkein suljettu sisämerialue. Saarten ja mantereen välissä on salmia: Voosi Kurk, Hari Kurk, Soela, Väike Väin ja Suur Väin. Vuosina 1894–1896 Saaremaan ja Muhun välille Väike Väinin salmen yli rakennettiin 3,6 metrin levyinen pengertie. Väinämeren itäosassa kulkee vaikea vesireitti Suomenlahdesta Riianlahteen. Reitin vaarallisuudesta kertoo sen nimi Paternoster, joka on Suur Väinin suulla olevan Viirelaidin saaren keskiaikainen nimi.
Yhteydet saarilta toiselle ja mantereelle hoidetaan lautoilla.
Meren pinta-ala on 2 200 neliökilometriä. Siinä on runsaasti pieniä saaria ja lahtia. Sen keskisyvyys on viisi metriä. Vain Suur Väinin syvyys on enimmillään 24 metriä. Maan kohoamisen vuoksi merelle ilmestyy uusia saaria ja olemassa olevien pinta-ala kasvaa.
Merialue on meriluontonsa puolesta ainutlaatuisen arvokas, ja se on suojeltu Itämeren ensimmäisenä erityisenä mertensuojelualueena. Se on melkein luonnontilainen. Suomen ympäristöministeriö on vuosina 1997–1999 kartoittanut Väinämeren vedenalaiset biotoopit ja kalojen tärkeimmät kutualueet.
Suojelualueita siellä on esimerkiksi Matsalun luonnonsuojelualue, joka on Euroopan merkittävimpiä lintujensuojelualueita. Lisäksi siellä on Käinanlahti–Kassarin luonnonsuojelualue ja Hiidenmaan saaren maisemasuojelualue. Lähes koko alue kuuluu Länsi-Viron biosfäärin suojelualueeseen.
Väinämeren vesikasveja ovat hapsivita, ahvenvita, meriajokas ja haurat. Siellä on irtonaisena kasvavia kääpiökokoisia rakkoleviä ja punaleväesiintymiä ja meriajokas- ja näkinpartaiskasvustoja. Ympäristö tarjoaa sekä kasveille että eläimille suotuisan elinympäristön.
Väinämerellä tehtiin elokuussa 1999 Itämeren ensimmäinen havainto "Maeotias marginata" -meduusalajista.
Väinämeren lahdissa vesi on kesällä poikkeuksellisen lämmintä, lähes yhtä lämmintä kuin Välimerellä. Toisaalta talvella siellä jäätilanne on hankalin koko Virossa. Talvien vaihtelevuudesta huolimatta Väinämeri jäätyy kokonaan joka talvi 2–4 kuukaudeksi. Kovina pakkastalvina saarille voi ajaa autolla jääteitä pitkin.
Väinämeren saaret ryhmitellään maantieteellisesti yhteentoista ryhmään:
Uganda kesäolympialaisissa 2016
Uganda osallistui Rio de Janeiron vuoden 2016 kesäolympialaisiin 21 urheilijan joukkueella. He osallistuivat nyrkkeilyyn, uintiin ja yleisurheiluun. Maa ei saavuttanut tällä kertaa mitalia toisin kuin Lontoossa neljä vuotta aikaisemmin. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi uimari Joshue E. Tibatemwa ja päättäjäisissä puolestaan yleisurheilija Halimah Nakaayi.
Pentti Tulla
Pantti Raimo Olavi Tulla (15. kesäkuuta 1937 Laukaa – 12. marraskuuta 1988 Kemijärvi) oli suomalainen taidemaalari.
Tullan vanhemmat olivat Nestori Tulla ja Katri Lampinen. Hänen puolisonsa oli Riitta-Liisa Junikka, avioliitto päättyi eroon. Tulla tuli ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta ja opiskeli opettajaksi Jyväskylän yliopistossa, Turun yliopistossa ja Helsingin yliopistossa, erikoistuen matematiikkaan. Kemijärvellä hän toimi opettajana aina vuoteen 1973 saakka, ennen kuin ryhtyi päätoimiseksi taiteilijaksi. Matemaattisuus näkyi myös Tullan taiteessa, hän tuli tunnetuksi sekä geometrisista aiheista että E-kirjain- tai kolmisakarakuviosta, jota hän hyödynsi useissa teoksissaan. Tulla maalasi myös Lapin maisemia abstraktisti, kuten teoksessa "Lapin aihe" mustia palloja valkoiselle pohjalle ja päinvastoin. Hänen pääteoksiaan on Kemijärven ammattiopiston ruokasaliin tehty seinämaalaus, joka koostuu 7 400 kuudella eri värillä maalatusta pisteestä. Teos, joka voitti valtakunnallisen taidekilpailun, valmistui 1978. Tullan teoksia on useissa eri kokoelmissa ja hän osallistui moniin eri näyttelyihin Suomessa ja ulkomailla. Tulla toimi Lapin läänintaiteilijana 1974–1983. Hän sai valtion kuvataidepalkinnon vuonna 1979.
Kirkkonummen taitoluisteluklubi
Kirkkonummen taitoluisteluklubi (KTK) on Kirkkonummen ainoa muodostelmaluisteluseura. Seura on perustettu yli 30 vuotta sitten ja toimii Varuboden-areenalla. Seuran joukkueet kilpailevat tulokkaissa (Safiirit), kansallisissa noviiseissa (Briljantit) sekä kansallisissa junjoreissa (Sunrise). Seuralla on myös luistelukouluryhmiä kaudesta riippuen 3–4, muodostelmaluistelun harjoitusjoukkue (Timantit) sekä aikuisluistelun harrastejoukkue (Elegantit).
Kiviojakankaan jätinkirkko
Kiviojakankaan jätinkirkko on Pohjois-Pohjanmaalla Raahen Pattijoella sijaitseva epävarma jätinkirkko. Epävarmuus johtuu rakenteen vaillinaisuudesta, sillä vain lounais- ja luoteissuunnissa erottuu selvät kivivallit. Kohde on vain yksi monista Pattijoen jätinkirkkokohteista.
Jätinkirkko sijaitsee alle 10 kilometriä Pattijoen kirkosta kaakkoon Kastellinperällä kylän eteläpuolella sijaitsevalla Kiviojakankaalla. Sekä Korvenkangas että Kiviojakangas ovat yli 15 metriä korkeita mäkiä, joiden laella on kivikkoa ja kiviröykkiöitä. Muinaismuistot sijaitsevat mäen laen itärinteessä. Kohteeseen tai sen lähelle ei johda tietä.
Jätinkirkko on vain yksi Raahen Pattijoella sijaitsevista kivröykkiö- ja jätinkirkkokeskittymästä. Jätinkirkon pohjoispuolella sijaitsee Lidar-keilauksen mukaan viisi röykkiötä, joissa näyttäisi olevan yhteensä viisi kuoppaa. Kuopat muistuttavat niin sanottuja rakkakuoppia. Röykkiöiden halkaisijat ovat 5–7 metriä ja korkeus noin 60 senttimetriä. Suurin kuoppa vaikuttaisi olevan halkaisijaltaan useita metrejä ja se muistuttaa enemmänkin pyöreän muotoista kehävallia tai asuinpaikkavallia.
Jätinkirkko on vain puoliksi tunnistettavissa. Lounainen ja luoteinen kivivalli ovat maastossa näkyvissä. Paikalla suoritettu Lidar-keilaus paljasti siitä osittaisen suorakulmaisen rakenteen, jonka luoteiskulmauksessa on suorakulmainen nurkkaa. Nurkasta etenee kaakkoon 40 metriä pitkä kivivalli, jonka keskeltä katkaisee raivatun näköinen kulkuväylä eli portti. Portti aukeaa jätinkirkon oletetusta keskipisteestä suoraan länteen. Nurkasta itä-koilliseen kulkee suora 21 metriä pitkä kivivalli, joka loppuu mäen jyrkkenevään rinteeseen. Jätinkirkon eteläpäässä kivivallin toinen nurkka erottuu pyöreänä, mutta sen eteläsivun kivivalli on vain kymmenen metriä pitkä. Muita jätinkirkon rakenteita ei keilauskuvasta erotu. Jätinkirkon pituusakseli osoittaa 166° pohjoisesta länteenpäin eli noin länsiluoteeseen. Vaikutelmaksi jää keskeneräinen tai osittain tuhoutunut jätinkirkko. Jätinkirkon sisäosassa puhtaaksi raivatulla alueella on jäljellä muutama suurempi kivenlohkare.
Kohdetta ei ole tutkittu. Vuonna 1975 kävi Paula Purhonen tarkastusmatkallaan täällä ja vuonna 1997 tutustui Mika Sarkkinen kohteeseen kunnallisen inventoinnin yhteydessä.
Bill English
Simon William ”Bill” English (s. 30. joulukuuta 1961) on uusiseelantilainen kansallispuolueen poliitikko ja maan entinen pääministeri. English nousi pääministeriksi edeltäjänsä John Keyn erottua tehtävästä vuoden 2016 lopulla. Syyskuussa 2017 pidettyjen vaalien jälkeen Kansallispuolue jäi oppositioon Työväenpuolueen Jacinda Ardernin noustessa uudeksi pääministeriksi.
English kävi Wellingtonin lähellä sijaitsevan roomalaiskatolisen St. Patrick's College -lukion, minkä jälkeen hän suoritti liiketalouden tutkinnon Otagon yliopistossa. Englishillä on myös "Bachelor of Arts" -tutkinto englantilaisesta kirjallisuudesta Wellingtonin Victoria-yliopistosta (Victoria University of Wellington).
Englishin puoliso on lääkärinä työskentelevä Mary English. Yhdessä heillä on kuusi aikuista lasta.
Uuden-Seelannin edustajainhuoneeseen English valittiin ensimmäisen kerran vuonna 1990. Urallaan hän on toiminut useissa ministerintehtävissä.
English johti Kansallispuoluetta myös aiemmin lokakuusta 2001 lokakuuhun 2003 saakka. Hänen johdollaan puolue kärsi sen siihen astisen historian suurimman vaalitappion vuoden 2002 vaaleissa.
Ennen nimitystään pääministeriksi English oli toiminut John Keyn hallituksessa valtiovarainministerinä ja varapääministerinä vuodesta 2008. Hänestä tuli pääministeri Keyn erottua yllättäen perhesyihin vedoten joulukuussa 2016.
Kansallispuolue ei onnistunut saavuttamaan enemmistöä syyskuun 2017 vaaleissa, minkä jälkeen English ilmoitti eroavansa puolueen johdosta. Hänen seuraajakseen Kansallispuolue valitsi helmikuussa 2018 Simon Bridgesin.
Alun perin English äänesti samaa sukupuolta olevien avioliittoa vastaan, mutta on kertonut muuttaneen myöhemmin mieltänsä asiasta. Hän vastustaa aborttia ja eutanasiaa. Katolista uskoaan English on kommentoinut sanovan sen vaikuttavan, mutta ei määrittävän häntä.
Talouspolitiikassa English lupasi käyttää budjetin ylijäämiä veronkevennyksiin, lisäpanostuksiin infrastruktuuriin ja valtionvelan poismaksamiseen. Hän on kertonut kannattavansa monarkiaa eikä ole antanut aikataulua Uuden-Seelannin muuttamiseksi tasavallaksi. English on katsonut muutoksen tasavallaksi vaativan kansan ajamaan sitä.
Locus-palkinto
Locus-palkinto on "Locus-lehden" myöntämä palkinto. Palkinnot jaetaan lehden lukijoiden kyselyn perusteella.
Palkinto jaetaan muun muassa parhaan science fiction, fantasia ja kauhu -kirjan sarjassa.
Palkintokategorioita ovat muun muuassa:
Zincke-reaktio
Zincke-reaktio on kemiallinen reaktio, jossa pyridiini tai pyridiinijohdannainen reagoi 2,4-dinitroklooribentseenin ja primäärisen amiinin kanssa muodostaen pyridiniumsuolan. Reaktion raportoi ensimmäisen kerran Theodor Zincke vuonna 1904 ja se on nimetty hänen mukaansa. Zincke-reaktio on hyvin käytetty reaktio monien luonnonaineiden esimerkiksi alkaloidien synteeseissä.
Zincke-reaktio tapahtuu useille pyridiinin johdannaisille ja primäärisille amiineille. Reaktion mekanismin ensimmäisessä vaiheessa pyridiinijohdannainen ja 2,4-dikloorinitrobentseeni reagoivat nukleofiilisella aromaattisella substituutiolla, muodostaen pyridiniumsuolan, jota kutsutaan myös Zincken suolaksi. Tämä välituote on pysyvä ja voidaan eristää. Seuraavassa vaiheessa nukleofiilinen primäärinen amiini reagoi additioreaktiolla elektrofiilisen pyridiniumionin hiiliatomin kanssa. Protoninsiirron jälkeen muodostuva hemiaminaalirakenne avautuu ja muodostuu konjugoitunut tyydyttymätön iminiumioni. Toinen molekyyli primääristä amiinia reagoi tämän yhdisteen kanssa 1,6-additiolla, jota seuraa 2,4-dinitroaniliinin eliminoituminen. Tämän eliminaatioreaktion tuloksena muodostuu 5-aminopenta-2,4-dieeni-1-iminiumjohdannainen eli Königin suola. Königin suola syklisoituu elektrosyklisellä reaktiolla, muodostaen hemiaminaalin, joka aromatisoituu happamissa olosuhteissa pyridiniumsuolaksi.
Theodore Sturgeon -palkinto
Theodore Sturgeonin muistopalkinto on vuosittain myönnettävä palkinto edellisen vuoden parhaalle englanninkieliselle tieteisfiktionovellille.
Palkinto on nimetty yhdysvaltalaisen kirjailijan Theodore Sturgeonin mukaan. Se on vastine John W. Campbellin muistopalkinnolle romaanien kategoriassa ja sen jakaa sama organisaatio.
Maastohiihto talviolympialaisissa 2018
Maastohiihdossa kilpailtiin Pyeongchangin talviolympialaisissa 10.–25. helmikuuta 2018 Alpensia Cross-Country Skiing Centressä. Kisoja oli 12, joista kuusi oli miehille ja kuusi naisille.
Seiun-palkinto
Palkinto on vanhin tieteiskirjallisuuden palkinto japanissa. Se on jaettu vuodesta 1970 alkaen joka vuosi. Nimen käännös englanniksi on "Nebula".
Palkinto jaetaan japanissa julkaistulle kirjallisuudelle "lyhyen" ja "pitkän" fiktion sarjoissa sekä käännetylle että alkuperäiskieliselle kirjallisuudelle.
Andy Weir
Andy Taylor Weir (s. 1972) on yhdysvaltalainen kirjailija, jonka esikoiskirja "Yksin Marsissa" on filmatisoitu samannimisenä elokuvana.
Weir voitti John W. Campbell-palkinnon parhaana uutena kirjailijana 2016.
Weir on toiminut ohjelmistoinsinöörinä.
Antsla (kunta)
Antsla () on entinen kunta Viron Võrumaan maakunnassa. Se sijaitsi maakunnan länsiosassa Võrun länsi- ja Valgan itäpuolella. Antslassa oli 3 325 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 270,83 neliökilometriä.
Kunnan hallinnollisena keskuksena toimi Antslan epäitsenäinen kaupunki. Sen lisäksi kuntaan kuuluu kaksi pienkauppalaa ("alevik"), Kobela ja Vana-Antsla, sekä 24 kylää: Anne, Antsu, Haabsaare, Jõepera, Kaika, Kikkaoja, Kollino, Kraavi, Litsmetsa, Luhametsa, Lusti, Madise, Mähkli, Oe, Piisi, Rimmi, Roosiku, Savilöövi, Soome, Säre, Taberlaane, Tsooru, Viirapalu ja Ähijärve.
Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Antslan ja Urvasten kunnat yhdistettiin uudeksi Antslan kunnaksi.
Vuonna 2011 silloisessa Antslan kunnassa (Antslan epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 3 330 asukasta, joista 3 279 (98,5 %) oli virolaisia, 21 (0,6 %) venäläisiä ja 30 (0,9 %) muita kansallisuuksia.
Lasva
Lasva () oli kunta Virossa Võrumaan maakunnassa. Se sijaitsi maakunnan pohjoisosassa Võrun itäpuolella. Lasvassa oli arviolta 1 684 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 172,26 neliökilometriä.
Vuoden 2017 kuntauudistuksessa vanha Võrun kunta, võrumaalaiset Lasvan, Sõmerpalun ja Vastseliinan kunnat sekä Oravan kunta Põlvamaalta yhdistettiin uudeksi Võrun kunnaksi.
Kuntaan kuului 24 kylää: Andsumäe, Hellekunnu, Husari, Kaku, Kannu, Kõrgessaare, Kääpa, Kühmamäe, Lasva, Lauga, Lehemetsa, Listaku, Madala, Mõrgi, Mäessaare, Noodasküla, Nõnova, Oleski, Otsa, Paidra, Peraküla, Pikakannu, Pikasilla, Pille, Pindi, Puusepa, Pässä, Rusima, Saaremaa, Sooküla, Tammsaare, Tiri, Tohkri, Tsolgo, Tüütsmäe, Villa ja Voki-Tamme.
Vuonna 2011 Lasvan kunnassa oli 1 567 asukasta, joista 1 548 (98,8 %) oli virolaisia, 12 (0,8 %) venäläisiä ja 6 (0,4 %) muita kansallisuuksia.
Juha Kuisma
Juha Kuisma (s. 1955 Lempäälä) on suomalainen tietokirjailija, toimittaja ja Suomen Keskustaa edustava poliittinen toimija.
Jyväskylän yliopistosta taloustieteen kandidaatiksi valmistunut Kuisma on työskennellyt toimittajana sanomalehdissä Lalli, Suomenmaa ja Aamulehti, toiminut kyläasiamiehenä Pirkanmaalla, ollut pääministeri Esko Ahon erityisavustajana vuosina 1993–1995, Suomen maatalousmuseo Saran ensimmäisenä johtajana vuosina 2004–2009, pääministerien Matti Vanhanen ja Mari Kiviniemi talouspoliittisena avustajana vuosina 2009–2010 ja työskennellyt Suomen Kylätoiminta ry:n hankkeissa vuosina 2011–2014. Vuosina 2009–2010 hän toimi Valtioneuvoston asettaman Biotaloustyöryhmän puheenjohtajana.
Kuisma on vuosina 1982–2015 julkaissut ja toimittanut lukuisia tietokirjoja ja keskustelupuheenvuoroja eri aihepiireistä, joihin ovat kuuluneet muiden muassa Suomen ekohistoria, biotalous, maaseudulla asumisen oikeutus, kylätoiminta ja lähidemokratia. Helsingin Sanomien kuukausiliite, Loimaan lehti ja Maaseudun Tulevaisuus ovat julkaisseet hänen kolumnejaan.
Kuisma edustaa poliittiselta kaannaltaan Suomen Keskustaa ja on toiminut vuodesta 2013 Lempäälän kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Eduskuntavaaleissa 2015 Kuisma oli Suomen keskustan ehdokkaana Pirkanmaan vaalipiirissä mutta ei tullut valituksi.
Kuismalle myönnettiin Suomen tietokirjailijoiden Tietopöllö-palkinto 2006 yhdessä Kirsti Mannisen ja Jussi Kaakisen kanssa kirjasta "Suomen lasten historia".
Country (täsmennyssivu)
Country voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Rõuge
Rõuge () oli kunta Virossa Võrumaan maakunnassa. Se sijaitsi maakunnan eteläosassa Võrun lounaispuolella Latvian rajalla. Rõugessa oli 2 157 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 263,24 neliökilometriä.
Kuntaan kuului Rõugen pienkauppala ("alevik") ja 103 kylää: Ahitsa, Augli, Haabsilla, Haki, Hallimäe, Handimiku, Hansi, Hapsu, Heedu, Heibri, Hinu, Horsa, Hotõmäe, Hurda, Härämäe, Jaanipeebu, Jugu, Järvekülä, Järvepalu, Kadõni, Kahru, Kaluka, Karaski, Karba, Kaugu, Kavõldi, Kellämäe, Kiidi, Kogrõ, Kokõ, Kokõjüri, Kokõmäe, Kolga, Kuklasõ, Kurgjärve, Kurvitsa, Kuuda, Kähri, Kängsepä, Lauri, Liivakupalu, Listaku, Lutika, Lükkä, Matsi, Mikita, Muduri, Muhkamõtsa, Murdõmäe, Mustahamba, Mõõlu, Märdi, Möldri, Nilbõ, Nogu, Nursi, Ortumäe, Paaburissa, Paeboja, Pugõstu, Pulli, Põdra, Põru, Pärlijõe, Püssä, Rasva, Raudsepä, Rebäse, Rebäsemõisa, Riitsilla, Ristemäe, Roobi, Ruuksu, Saarlasõ, Sadramõtsa, Saki, Sandisuu, Savioru, Sika, Sikalaanõ, Simmuli, Soekõrdsi, Soemõisa, Soomõoru, Suurõ-Ruuga, Sänna, Tallima, Taudsa, Tialasõ, Tiidu, Tilgu, Tindi, Toodsi, Tsirgupalu, Tsutsu, Tüütsi, Udsali, Utessuu, Vadsa, Vanamõisa, Viitina, Viliksaarõ ja Väike-Ruuga.
Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Rõugen, Haanjan, Mõnisten ja Varstun kunnat sekä osa Misson kunnasta yhdistettiin uudeksi Rõugen kunnaksi.
Vuonna 2011 silloisessa Rõugen kunnassa oli 1 913 asukasta, joista 1 887 (98,6 %) oli virolaisia, 9 (0,5 %) venäläisiä ja 15 (0,8 %) muita kansallisuuksia.
A. Wilh. Rankka
Adolf Wilhelm Rankka, sukunimi aik. "Kranck (Krank)" (22. marraskuuta 1873 Alajärvi – 11. heinäkuuta 1919 Turku) oli suomalainen lyseon lehtori.
Rankan vanhemmat olivat kirkkoherra, rovasti Adolf Kran(c)k ja Kristina Sofia Hedström. Hän pääsi ylioppilaaksi 1893 Hämeenlinnan lyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1898 ja maisteriksi 1900.
Rankka oli Viipurin suomalaisen klassillisen lyseon saksan ja ranskan kollegana 1901–1910 ja Turun suomalaisen klassillisen lyseon kollegana ja sittemmin vanhempana lehtorina 1910–1919.
Rankka oli naimisissa vuodesta 1906 ruotsalaisen Ebba Hallströmin kanssa.
Nkhotakotan piirikunta
Nkhotakotan piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja rajoittuu idässä Malawijärveen. Etelässä naapurina on Saliman, idässä Ntchisin ja Kasungun, luoteessa Mzimban sekä pohjoisessa Nkhata Bay piirikunta. Piirikunnan keskus on Nkhotakotan kaupunki (24 726 as., 2008).
Piirikunnan pinta-ala on 4 259 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 94 400 aukasta (vuonna 1977), 158 000 as. (1987), 229 500 as. (1998), 303 700 as. (2008). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 367 776 asukasta.
Mchinjin piirikunta
Mchinjin piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja rajoittuu etelässä Mozambikiin ja lännessä Sambiaan. Pohjoisessa naapurina on Kasungun ja idässä Lilongwen piirikunta. Piirikunnan keskus on Mchinjin taajama (17 881 as., 2008) Sambian rajan tuntumassa.
Piirikunnan pinta-ala on 3 356 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 158 800 as. (vuonna 1977), 249 800 as. (1987), 324 900 as. (1998), 456 500 as. (2008). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 569 086 asukasta.
Sofia Lybecker
Sofia Lybecker, o. s. "Franzén" (27. joulukuuta 1816 Raahe – 27. kesäkuuta 1847 Helsinki) oli suomalainen kauppiaantytär ja Raahessa yhä toimivan Lybeckerin koulun (nykyinen Lybeckerin käsi- ja taideteollisuusopisto) perustaja.
Sofia Lybeckerin vanhemmat olivat raahelainen kauppaneuvos Zachris Franzén ja Johanna Lang (1796–1826) jonka isä oli raahelainen kauppias ja laivanvarustaja Johan Lang. Hän kävi mamsellikoulua Raahessa ja asui sitten kolmen vuoden ajan Tukholmassa setänsä runoilija ja piispa Franz Mikael Franzénin luona. Hän sai 1826 perintönä huomattavan rahasumman äidiltään joka kuoli Sofian ollessa kymmenvuotias. Sofia päätti jo varhain perustaa perintörahoilaan Raaheen koulun varattomille tytöille jossa nämä voisivat opiskella kristinoppia, luku-, lasku- ja kirjoitustaitoa sekä hankkia kädentaitoja erilaisissa käsitöissä. Hän asetti ehdoksi naimisiinmenolle sen että tuleva sulhanen hyväksyisi perintörahojen käytön tähän tarkoitukseen.
Sofia Lybecker meni naimisiin 1843 everstiluutnantti, myöhemmin kenraalimajuri Georg Henrik Lybeckerin (1799–1885) kanssa ja hääpäivänään 14. helmikuuta he allekirjoittivat Lybeckerin tyttökoulun lahjoitus- ja perustamisasiakirjan. Perintösummalla joka oli 2 285 hopearuplaa 71 3/7 kopeekkaa perustettiin rahasto jonka korkotuloilla rahoitettiin koulun toiminta. Koulun opettajiksi Sofia Lybecker valitsi suomea puhuneet ja mamsellikoulua käyneet merimies Lindmanin tyttäret Susanna ja Liisu Lindmanin. Itse hän ei osallstunut koulun toimintaan vaan muutti miehensä mukana Etelä-Suomeen. Koulu aloitti toimintansa vuokratiloissa vuoden kuluttua tästä. Koulu sai oman talon vuonna 1859 kun Sofia Lybeckerin nuorempi sisar Helene Bergbom, osti ja lahjoitti yhdessä aviomiehensä, asessori C. G. Bergbomin kanssa koululle Reiponkadun varrelta köydenpunoja Vestbergin entisen talon. Koulu toimi tässä talossa vuoteen 1984 saakka. Kun kansakoulu aloitti Raahessa toimintansa vuonna 1872 Lybeckerin koulu keskittyi vain tyttöjen käsitöiden opettamiseen. Koulu siirtyi Raahen kaupungin omistukseen 1983 ja se sai uudet toimitilat 1984.
Sofia Lybecker kuoli neljännen lapsensa synnytykseen 31-vuotiaana vuonna 1847. Lybeckerin neljästä tyttärestä tunnetuin oli runoilija Fanny Lybecker. Sofia Lybeckerin mukaan on nimetty Raahessa Sofia Lybeckerin katu jonka varrella Lybeckerin opisto sijaitsee nykyisin.
Kilingi-Nõmmen koulupalo
Kilingi-Nõmmen koulupalo tapahtui 20. huhtikuuta 1937, kun Kilingi-Nõmmen II alakoulussa syttyi tulipalo kesken elokuvanäytöksen. Palossa menehtyi 18 lasta palovammoihin ja myrkyllisen savun hengittämiseen, ja 65 loukkaantui.
Kilingi-Nõmmen II alakoulun toisen kerroksen suuressa luokkahuoneessa järjestettiin onnettomuuspäivän iltana elokuvanäytös. Kello 19 alkaneessa näytöksessä oli 132 lasta. Näytöksessä pidettiin välitauko, jotta elokuvaprojektori ehtisi jäähtyä, ja näytös jatkui taas kello 20.30. Kello 20.45 ylikuumentunut nitroselluloidifilmi syttyi palamaan projektorissa. Palo levisi nopeasti projektorin vieressä olleisiin filmikeloihin ja muualle huoneeseen. Luokkahuoneen sisäänpäin aukeava ovi tukkeutui ulos pyrkivistä lapsista, kun 1 500-asteinen tulipalo aiheutti paniikin huoneessa. Palossa kuoli palovammoihin ja myrkkykaasuihin 18 lasta, joista monet vasta muutaman päivän kuluttua sairaaloissa. Huhtikuun 23. päivään mennessä uhreja oli 11, ja seuraavien kahden päivän aikana kuoli kaksi lisää. Uhreista viimeinen kuoli vasta tasan kolmen vuoden kuluttua palosta.
Tieto palosta levisi uutisten mukana maailmalle, ja esimerkiksi Yhdysvaltain Punainen Risti lähetti loukkaantuneille lapsille leluja, hedelmiä ja makeisia.
Uhrien muistomerkki paljastettiin vuonna 1941. Paul Horman veistämä graniittinen muistomerkki sijaitsee Saarden kylän hautausmaalla, jonne onnettomuuden uhreja haudattiin.
Sputnik (yritys)
Sputnik Oy on vuonna 1987 perustettu elokuvien levitystä ja jakelua päätoimialanaan harjoittava yritys. Yrityksen toimitusjohtaja on Aki Kaurismäki.
Zomban piirikunta
Zomban piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Eteläistä aluetta ja rajoittuu idässä Mozambikiin. Etelässä naapureina ovat Phalomben, Mulanjen ja Chiradzulun, lännessä Blantyren ja Nenon sekä pohjoisessa Balakan ja Machingan piirikunnat. Piirikunnan itäosissa sijaitsee Chilwajärvi.
Piirikunnan keskus on Zomban kaupunki (88 300 as., 2008). Kaupunki toimi brittien siirtomaahallinnon keskuksena Malawissa. Zomban kaupunki sijaitsee Zomban tasangolla, noin 72 kilometriä Blantyrestä luoteeseen ja 290 kilometriä Lilongwesta etelään. 
Piirikunnan pinta-ala on 2 580 neliökilometriä . Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 352 300 asukasta (vuonna 1977), 474 900 as. , 612 600 as. ja 667 900 . Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 779 259 ihmistä .
Ntchisin piirikunta
Ntchisin piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta. Sen naapuripiirikuntia ovat etelässä Dowan, luoteessa Kasungun, idässä Nkhotakotan ja kaakossa Saliman piirikunnat. Piirikunnan keskus on Ntchisin taajama (7 918 as., 2008).
Piirikunnan pinta-ala on 1 655 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 87 400 as. (vuonna 1977), 120 900 as. (1987), 167 900 as. (1998), 224 900 as. (2008). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 276 481 asukasta.
Paatsalu
Paatsalu on kylä Virossa Pärnumaalla Läänerannan kunnassa. Se sijaitsee Paatsalunlahden rannikolla.
Kylässä oli vuoden 2011 lopussa 65 asukasta. Entinen Illusten kylä kuuluu nykyisin Paatsalun kylään.
Voosen kartano
Voosen kartano (, ) oli Massun kartanon () sivukartano nykyisellä Pärnumaalla Virossa. Se sijaitsi nykyisessä Läänerannan kunnassa. Ennen Viron kuntauudistusta 2017 sen sijaintipaikka kuului Hanilan kuntaan Läänemaalla.
Kartano perustettiin 1600-luvulla. Sen 1870-luvulta peräisin ollut päärakennus purettiin 1920-luvulla silloin perustettujen uusien maatilojen rakennustarpeiksi. 2010-luvulla kartanon riihen savupiippua on entisöity ja sen luokse on pystytetty kartanon historiasta kertova opastaulu.
Suomenmaa (1929–1933)
Suomenmaa oli Helsingissä vuosina 1929–1933 ilmestynyt maalaisliiton sanomalehti.
Helsinkiläisen äänenkannattajan perustamisesta oli keskusteltu maalaisliitossa jo vuodesta 1918 lähtien. Ensimmäinen yritys oli puolueen eduskuntaryhmän vuonna 1920 julkaisema poliittinen viikkolehti "Maan Ääni". Päivälehden perustamista ryhdyttiin suunnittelemaan vuonna 1925, ja keväällä 1927 ilmestyi kolme "Suomenmaa"-lehden näytenumeroa. Toukokuussa 1928 perustettiin Oy Suomenmaa, mutta hankkeen toteuttamista viivästytti riittävän osakepääoman kerääminen sekä kiinteistön ja kirjapainon hankinta.
Pääkaupungin suurlehtien kanssa kilpailemaan tarkoitetun "Suomenmaan" ongelmana oli, että sen kohdeyleisö asui kaukana maakunnissa, joissa jo ennestään ilmestyi vahvoja ja hyvätasoisia maalaisliiton lehtiä. Lehti oli lisäksi perustettu lamakauden kynnyksellä, ja sen tilaaja- ja ilmoitusmäärä jäi odotettua alhaisemmaksi. "Suomenmaa" tuotti alusta lähtien suuria tappioita, jotka heijastuivat sen sisällön heikkoutena. Ongelmia aiheuttivat myös oikeistoradikalismin aiheuttamat puolueen sisäiset ristiriidat. Konkurssikypsän lehden annettiin ilmestyä vuoden 1933 eduskuntavaaleihin saakka, minkä jälkeen puolue otti sen velat vastattavakseen. Samalla purettiin vuonna 1932 perustettu kirjapainoyhtiö Oy Maa.
Vuoden 1930 alusta lähtien kuudesti viikossa ilmestyneen "Suomenmaan" levikki lienee ollut aluksi noin 14 000 kappaletta, mutta laski sittemmin puoleen siitä. Lehden päätoimittajina työskentelivät Toivo Hossola (vastaava toimittaja 1929), Kalle Teodor Jutila (1930–1931), Lassi Hiekkala (vast. toim. 1929–1931), J. A. Tamminen (1932–1933) ja Urho Kittilä (1933).
Jamie Hector
Jamie Hector (s. 7. lokakuuta 1975 Brooklyn, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, jonka sukujuuret ovat Haitissa. Hänet tunnetaan parhaiten Marlo Stanfieldina televisiosarjassa "Langalla" ("The Wire", 2004–2008) sekä rikostutkija Jerry Edgarin roolista Michael Connellyn roomaaneihin perustuvassa televisiosarjassa "Bosch" (2014–).
Hector on nähty myös televiosarjoissa "Kova laki", "", "Heroes", "Kohde", "The Strain" ja "CSI Miami" sekä elokuvissa "Max Payne", "Blackout", "Just Another Day" ja "Night Catches Us".
Didier Kiki
Didier Kiki (s. 30. marraskuuta 1995) on beniniläinen pikajuoksija, joka on erikoistunut 200 metrin juoksuun. Hän on edustanut maataan Rio de Janeiron kesäolympialaisissa vuonna 2016 200 metrin juoksussa. Hän sijoittui alkueränsä viimeiseksi, eli seitsemänneksi ajalla 22.27 eikä päässyt jatkoon välieriin. Hän myös osallistui yleisurheilun MM-kisoihin vuonna 2013 samalla matkalla jääden eränsä kahdeksanneksi ja viimeiseksi omalla ennätyksellään 22.01 eikä päässyt jatkoon. Hän painaa 84 kiloa ja on pituudeltaan 1.85 metriä.