Satokausikalenteri
Satokausikalenteri on konsepti, joka perehdyttää ihmisiä syömään eri sesonkien mukaisia vihanneksia ja hedelmiä. Satokausi-tuotteisiin kuuluu vuosittain ilmestyvä paperikalenteri, mobiilisovellus ja kirjoja, brändiin liittyy myös sosiaalisessa mediassa toimiva yhteisö. Satokausikalenterin tuottaja on Sesonkia Oy, joka on rekisteröinyt tavaramerkeikseen sekä Satokausikalenterin että Satokauden. Loppuvuonna 2017 Satokausikalenterissa oli yli 170 eri kasvista sekä kotimaiset kalat ja sillä oli yli 84 000 seuraajaa Facebookissa. Kalenteria tehdään yhteistyössä muun muassa ravitsemustieteilijöiden opiskelijajärjestön kanssa. Kalenterin ovat kehittäneet veljekset Samuli Karjula ja Johannes Karjula sekä Samulin vaimo Laura .
Karjuloiden pyörittämä Sesonkia Oy on julkaissut Satokausikalenterin vuosina 2014, 2015 ja 2016, vuonna 2017 sen julkaisi Otava.
Otava on julkaissut myös kolme Satokausikalenteri-brändin alla julkaistua kirjaa:
Satokausikalenterin historia alkaa Santahaminan varuskunnasta, jossa Samuli Karjula toimi luutnanttina. Vuonna 2011 hän sai esimieheltään tehtävän kehittää komppanian fyysistä suorituskykyä. Julkisuudessa puhuttiin silloin paljon karppauksesta, ja koska keskustelu asiasta kävi kuumana, Karjula päätti turvautua "varmaan aseeseen", kasviksiin. Hän ehdotti, että komppanian tulisi syödä päivässä puoli kiloa vihanneksia ja otti itselleen saman tavoitteen. Karjula mietti, että jos hän alkaisi käyttää aiempaa useampia kasvislajikkeita, myös kasvisten määrä hänen ruokavaliossaan lisääntyisi. Alettuaan syödä kasviksia säännöllisesti enemmän ja monipuolisemmin kuin ennen, hän alkoi kiinnittää huomiota niiden makuun. Hän huomasi, että esimerkiksi granaattiomena oli heinäkuussa kallista ja maistui pahalta, kun taas marraskuussa se oli halpaa ja maistui mehevältä ja makealta. Karjula oivalsi, että kasviksen oikea sesonki on silloin, kun sen hinta on edullisimmillaan ja alkoi tehdä havainnoistaan Excel-listaa. Hän esitteli sitä vaimolleen Lauralle ja veljelleen Johannekselle ja yhdessä he totuttelivat käyttämään kalenteria arjessa. Johannes Karjula ehdotti, että listan voisi julkaista seinäkalenterina, kun siinä olisi tiedot yli sadan lajin sesonkiajoista. Vanhempainvapaalla ollut Laura Karjula perusti kalenteria varten toiminimen ja veljekset tekivät kalenterille Facebook-sivun, joka sai lyhyessä ajassa parituhatta seuraajaa. Seuraajamäärästä innostuneena he uskalsivat painattaa myyntiin ensimmäiset Satokausikalenterit syksyllä 2013. Syksyyn 2014 asti Samuli Karjula pyöritti toimintaa harrastusmielessä vapaa-ajallaan, mutta kun hänen vaimonsa palasi töihin, hän otti virkavapaata päivätyöstään ja keskittyi kalenteriin itse.
Sesonkia Oy on tehnyt yhteistyötä Satokausikalenterin myötä muun muassa S- ja K-ruokakauppaketjujen kanssa, jotka alkoivat nostaa kunkin kauden sesonkihedelmät ja -kasvikset näkyvämmin esille kaupoissa. Yhteistyö on lisännyt kasvisten ja hedelmien kulutusta, esimerkiksi S-ryhmässä kasvisten menekki oli kasvanut miljoonia kiloja vuoteen 2017 mennessä..
Satokassi-kampanjassa viikon vihannekset ja hedelmät voitiin ostaa kerralla tietyistä kaupoista alle kymmenen euron hintaan. Esimerkiksi huhtikuussa 2015 Satokassit sisälsivät muun muassa lanttua, mangoa ja veriappelsiinia.
Sesonkia ja CGI kehittivät yhdessä suurkeittiöille tarkoitetun Aromi-järjestelmän, jolla ne voivat huomioida ruokapalvelujen tuotannossa satokauden parhaat tuotteet. Järjestelmän avulla on vähennetty merkittävästi esimerkiksi kurkkuja ympärivuotisesti viljelevien tilojen päästöjä. Palvelua käyttävät muun muassa kaupungit, kunnat, sairaalat, päiväkodit, koulut ja erilaiset hoivalaitokset ja ravintolat.
Samuli Karjulan mielestä Suomessa ja muissa Pohjoismaissa unohdettiin sotien jälkeen niin kutsuttu luonnollinen sesonkiajattelu, minkä vuoksi täällä ostetaan ympäri vuoden tomaattia ja kurkkua tai kenties "Perusta liian aikaisin lennätettyä parsaa". Alle kymmenen kasvista, kuten tomaatti, kurkku ja porkkana, muodostavat yli 90 prosenttia syömistämme vihanneksista, Karjula kertoi vuonna 2015.
Satokausikalenteria varten hän on tutkinut, mitä kotimaisia tai ulkomailta tuotuja vihanneksia ja hedelmiä on kulloinkin "järkevää" kuluttaa. Järkevyyden hän on perustellut taulukoimalla kasvisten edullisuutta niiden eri ominaisuuksien mukaan: hinta, vitamiinipitoisuus, alkuperämaan satokausi ja hiilijalanjälki. Satokausikalenterin mukaan kotimainen ja avomaalla kasvanut vihannes on aina paras valinta, mutta esimerkiksi talvella kannattaa valita espanjalainen appelsiini kotimaisen kasvihuonetomaatin sijaan. Kausikasvisten listalla on esimerkiksi eteläeurooppalaisia sitruunoita toukokuussa ja Etelä-Amerikasta tuotuja mangoja maaliskuussa. Karjula perustelee eksoottisten kasvien syöntiä sillä, että suomalaisia vientituotteita Amerikkaan vienyt laiva voisi ilman hedelmälastia palata tyhjänä Suomeen. Hän kuitenkin toivoo kauppoihin suppeampaa hedelmä- ja vihannesvalikoimaa kuukausitasolla. Jos osastoilla keskityttäisiin aina sesongin parhaisiin kasviksiin, ihmiset ehkä kokeilisivat enemmän uusia tuotteita.
Esimerkiksi toukokuussa Satokausikalenteri suosittelee syömään järkevän kuljetuksen päässä kasvavia tuontikasviksia kuten avokado, banaani, greippi, hunajameloni, kukkakaali, kurkku, paprika, parsakaali ja sitruuna. Suomalaisista varastokasviksista kannattaa syödä niitä, joiden ravintoainemäärä, erityisesti c-vitamiinipitoisuus, on vielä hyvä. Sellaisia ovat esimerkiksi keltasipuli, palsternakka, peruna ja valkosipuli.