Myriadi
Myriadi () on kreikkalais­peräinen sana, joka tarkoittaa varsinaisesti lukua 10 000, mutta tavallisimmin sillä tarkoitetaan ylipäänsä suunnattoman suurta, laskematonta määrää. Täsmällisessä merkityksessä lukusanana 10 000 sitä käytetäänkin lähes yksinomaan kreikkalaisen, latinalaisen ja kiinalaisen kirjallisuuden käännöksissä sekä käsiteltäessä antiikin Kreikassa käytettyä luku­järjestelmää.
Useimmissa nykyisissä eurooppalaisissa kielissä, myöskään suomessa, luvulla 10 000 ei ole omaa nimeä, vaan se on "kymmenen tuhatta" (10 · 1000), samoin esimerkiksi , , , , jotka kaikki on yhdistetty kymmentä ja tuhatta tarkoittavista sanoista. Vastaavasti luku 100 000 on "sata tuhatta" (, , ).
Toisin oli kuitenkin muinais­kreikassa, jossa luvulla 10 000 oli oma nimensä, μυριοι, "myrioi". Sen mukaisesti myöskään sitä suurempia lukuja ei laskettu tuhannen ja miljoonan vaan myriadin kerrannaisena: niinpä 100 000 oli "kymmenen myriadia", 1 000 000 (miljoona) "sata myriadia", 10 000 000 "tuhat myriadia" ja 100 000 000 "myriadi myriadia". Myriadi myridia olikin suurin luku, jolla oli vakiintunut nimitys ja merkintä. Tästä syystä sana myriadi tuli merkitsemään myös ylipäänsä "hyvin suurta lukumäärää".
Sanan "myriadi" etymologia on epäselvä. Sen on toisinaan arveltu perustuvan indo­eurooppalaisen kanta­kielen sanaan *"meu", joka merkitsee kosteutta, jolloin se viittaisi meren aaltoihin, tai kreikan muurahaista tarkoittavaan sanaan "myrmex" (μύρμηξ), jolloin se viittaisi muurahaisten suureen lukumäärään keossa.
Jo minolaisessa ja mykeneläisessä kulttuurissa käytetyssä lukujärjestelmässä luvulla 10 000 oli oma merkkinsä eli ympyrä, jonka sisällä oli vaaka­suora viiva ja josta ulospäin eri suuntiin lähti neljä viivaa.
Klassisissa kreikkalaisissa numeroissa myriadia tarkoitti iso myy, M. Erotukseksi kirjaimista sen yläpuolelle vedettiin toisinaan viiva, . Sen monikerrat ilmaistiin merkitsemällä kerroin tämän yläpuolelle: esimerkiksi formula_1 tarkoitti lukua 20;000 ja vastaavasti formula_2 tarkoitti lukua 4 582·10 000 eli 45 820 000 (koska formula_3 tarkoitti lukua 4582).
Kun kreikkalaisilla ei entuudestaan ollut nimityksiä eikä merkintöjä myriadia myriadia eli sataa miljoonaa suuremmille luvuille, Arkhimedes kehitti 200-luvulla eaa. teoksessaan "Hiekkaseula" ehdotuksen tähän lukuun perustuvaksi lukujärjestelmäksi. Hän yhdisti luvut yhdestä myriadiin myriadiin "lukujen ensimmäiseksi järjestys­luokaksi". Suuremmat luvut aina siihen lukuun saakka, joka saadaan kertomalla tämä luku itsellään myriadi myriadi kertaa (eli lukuun 100 000  saakka) hän yhdisti "lukujen ensimmäiseksi jaksoksi". Järjestelmäänsä hän jatkoi edelleen aina siihen lukuun saakka, joka saadaan kertomalla tämä luku itselleen myriadi myriadia kertaa eli korottamalla se potenssiin 100 000 000. Tällöin saadaan jo niin suunnattoman suuri luku, että nykyiseen tapaan kirjoitettuna siinä olisi ykkösen jäljessä 80 biljoonaa nollaa. Arkhimedes kuitenkin huomautti, että sekin on edelleen aivan todellinen luku.
Nykykreikassa lukusanaa sanaa μύριο ("myrio", 10 000) käytetään enää harvoin. Tavallisimmin sen sijasta sanotaan muiden eurooppalaisten kielten tapaan "δεκα χιλιαδες" ("deka kiliades", "kymmenen tuhatta"). Miljoona on kuitenkin kreikaksi edelleen "εκατομμυριο" ("ekatommyrio", "sata myriadia").
Suomessa sana myriadi, jota käytetään tavallisimmin monikossa, ja sen adverbijohdannainen "myriadeittain" tarkoittavat yleensä suunnatonta, laskematonta luku­määrää joskus myös "kymmentuhantista lukumäärää".
Englannin kielessä sana "myriad" tarkoittaa tavallisimmin epämääräistä suurta lukumäärää. Merkityksessä 10 000 sitä kuitenkin toisinaan käytetään antiikin kreikkalaisen, kiinalaisen ja hindinkielisen kirjallisuuden käännöksissä, jotka tällä tavoin saadaan lähemmäksi alku­tekstin sana­muotoa.
Sana "myriad" esiintyy englanninkielisissä maissa myös pinta-alan yksikkönä, joka vastaa 10 000
neliökilometriä (100 km × 100 km). Sitä käytetään muun muassa brittiläisessä kartta­koordinaatti­järjestelmässä ("Ordnance Survey National Grid") sekä yhdysvaltalaisessa MGRS-koordinaatistossa.
Useimmissa muissa eurooppalaisissa kielissä myriadi-sanaa käytetään samaan tapaan kuin suomessa ja englannissakin.
Muinaiskreikan tavoin myös monissa itäaasialaisissa kielissä kuten kiinassa, koreassa ja japanissa luvulla 10 000 on oma nimensä ja sitä suuremmat luvut ilmaistaan sen eikä tuhannen kerrannaisina. Esimerkiksi kiinaksi 10 000 on "wàn" (perinteinen merkki 萬, yksinkertaistettu merkki 万), japaniksi ja koreaksi "man" (japanilainen merkki 万). Sen mukaisesti Itä-Aasiassa numerot suurissa luvuissa tavallisesti ryhmitellään länsimaisesta käytännöstä poiketen neljän numeron ryhmiksi, esimerkiksi kirjoitetaan 1 0000 0000 eikä 100 000 000.
Myös vietnamin kielessä luvulla 10 000 on oma nimensä, "van", mutta tavallisimmin sen sijasta sanotaan "mười nghìn" ("kymmenen tuhatta").
Ranskassa vuonna 1795 käyttöön otettuun metrijärjestelmään kuului alun perin myös sanasta "myriadi" johdettu kerrannais­etuliite "myria"-, joka tarkoitti kymmen­tuhat­kertaista. Esimerkiksi myriametri oli 10 000 metriä eli 10 kilo­metriä ja myriagramma 10 000 grammaa eli 10 kilogrammaa. Muiden kerrannais­etuliitteiden deka, hehto ja kilo tavoin myös myria johtui siis kreikkalaisista lukusanoista ("deka" ’kymmenen’, "hehto" ’sata’ ja "kilo" ’tuhat’), kun taas murto-osia tarkoittavat etuliitteet "desi", "sentti" ja "milli" johtuvat vastaavista latinalaisista lukusanoista ("decem", "centum" ja "millum").
Ruotsissa ja Norjassa myriametri sai näissä maissa ennen metri­järjestelmään siirtymistä käytetyn pituus­yksikön mukaan erityis­nimen "mil", joka on viime aikoihin saakka ollut yleisessä käytössä, ja esimerkiksi englannin­kielisessä kirjallisuudessa "myria­meter" esiintyy toisinaan näiden käännöksenä. Suomessa samasta yksiköstä on käytetty nimitystä peninkulma.
Käytännössä myria-alkuisia yksiköt jäivät kuitenkin lähes täysin pois käytöstä, ja kun vuonna 1960 pidetty 11. yleinen paino- ja mittakonferenssi vahvisti SI-järjestelmässä käytetyt etu­liitteet, myria ei niihin enää sisältynyt.