Kun maailma järkkyi
Kun maailma järkkyi ("Atlas Shrugged", 1957) on yhdysvaltalaisen kirjailijan Ayn Randin neljäs romaani. Rand piti sitä kirjoittamansa fiktion magnum opuksena. Teoksen on suomentanut Jyrki Iivonen, ja suomennoksen on julkaissut vuonna 2017 Minerva Kustannus.
Suomennoksen ilmestyessä teos oli käännetty 29 kielelle ja sitä oli myyty lähes kymmenen miljoonaa kappaletta. Rand kuuluu muun muassa Björn Wahlroosin suosikkiajattelijoihin, ja hän on ollut tukemassa kirjan suomentamista.
"Kun maailma järkkyi" on pisimpiä koskaan julkaistuja romaaneja. Englanninkielinen alkuteos sisältää noin 645 000 sanaa, ja se on hieman pidempi kuin yksissä kansissa oleva "Taru sormusten herrasta" (525 000 sanaa, noin 1 200 sivua).
Dystooppiseen science fiction -ympäristöön sijoittuvassa kirjassa Rand kehittelee sittemmin perustamansa filosofisen opin, objektivismin aatetta.
Maailman valtiot ovat yksi toisensa jälkeen ottaneet käyttöön kollektivismin kantavana yhteiskunnallisena periaatteenaan. Yhdysvallat sinnittelee maailman viimeisenä kapitalistisena valtiona, vaikka lainsäädäntö on alkanut vaikeuttaa suuryhtiöiden toimintaa.
Suuryhtiöiden johtajistoa alkaa kadota jäljettömiin, viimeisenä kuparikaivosten suuromistaja Francisco D'Anconia. Taggart Transcontinental -rautatieyhtiön omistaja ja D'Anconian ystävä Dagny Taggart ryhtyy tutkimaan asiaa ja mystisen John Galt -nimisen miehen olemassaoloa. Hän päätyy lopulta Kalliovuorilla sijaitsevaan salaiseen laaksoon, jonne kadonneet liikemiehet ovat asettuneet asumaan. Hän tapaa myös John Galtin, joka on laakson johtaja ja joka selittää, että he ovat kyllästyneet ympäröivään maailmaan, jossa heidän työpanostaan ei arvosteta vaan käytetään hyväksi.
Kirjan loppupuolella Galt pitää radiossa pitkän puheen, jossa hän perustelee toimintaansa ja kehottaa kansalaisia jättämään tehottoman hallituksen ja yhteiskunnan normit omaan arvoonsa. Galt vangitaan, ja häntä aiotaan kiduttaa, mutta hänen kannattajansa vapauttavat hänet. Kirjan viimeisessä kohtauksessa New Yorkin kaupungin valot sammuvat, ja Dagny Taggart muistaa, että D'Anconia oli sanonut hänelle suunnitelmiensa käyvän toteen, kun näin tapahtuu.
Kirja sai julkaisuhetkellään kriittisen vastaanoton. Se myi kuitenkin varsin hyvin ja on sittemmin, erityisesti 2000-luvun finanssikriisin myötä noussut uudelleen suosituksi.
"Kun maailma järkkyi" on ollut huomattavan vaikutusvaltainen teos etenkin Yhdysvaltain konservatiivien ja libertaristien piireissä. Yhdysvaltain kongressin kirjaston ja Book of the Month Clubin vuonna 1991 toteuttamassa kyselyssä kirja sijoittui Raamatun jälkeen toiseksi, kun kysyttiin amerikkalaislukijoiden elämään eniten vaikuttanutta teosta.
Vuonna 1998 Modern Library -kustantamon online-rankingissa, jossa etsittiin sataa 1900-luvun parasta romaania, "Kun maailma järkkyi" sijoittui varhaisten internetin käyttäjien äänestyksessä ensimmäiseksi.
Suomalaiset kriitikot suhtautuivat teokseen suomennoksen ilmestyessä varsin kriittisesti. Sitä sanottiin yltiökapitalistiseksi (Kyösti Niemelä, Helsingin Sanomat) ja "ahneuden ja itsekkyyden puolustuspuheeksi" (Heikki Haapavaara, Kauppalehti). Näiden arvioiden vastapainona professori Risto Harisalo katsoo Kanavaan kirjoittamassaan arviossa, että Randia on ymmärretty väärin, että hän on tosiasiassa mainettaan parempi, inhimillisempi ja avarakatseisempi ajattelija. Hänen mukaansa Randin kriitikot ainakin Yhdysvalloissa ovat poliittisesti vasemmalla, minkä hän sanoo johtuvan siitä, että valtaosa maan yhteiskuntatieteilijöistä on vasemmistolaisia.
Harisalo, kuten monet muutkin, kiittää Jyrki Iivosen erinomaista käännöstyötä ja arvostaa, että hän on ryhtynyt siihen valtavaan urakkaan. Iivonen puolestaan luokittelee sen naiskirjallisuudeksi.
Kirjaan perustuva elokuva "Kun maailma järkkyi" ("Atlas Shrugged") sai ensi-iltansa vuonna 2011.
Vuonna 2007 julkaistu tietokone- ja konsolipeli "BioShock" perustuu monilta osin kirjaan.