Santiago de Compostelan junaturma
Santiago de Compostelan junaturma sattui 24. heinäkuuta 2013, kun Madridista Ferroliin matkalla ollut Alvia-juna suistui kiskoilta juuri ennen saapumistaan Santiago de Compostelan rautatieasemalle Galiciassa, Espanjassa. Noin 80 ihmistä sai surmansa ja 140 loukkaantui. Alustavasti turman syyksi epäillään liian suurta nopeutta. Onnettomuus oli Espanjan pahin junaonnettomuus vuosikymmeniin.
Espanjassa on eräs maailman laajimmista suurnopeusraideverkoista. Verkostoa ylläpitää liikenneviraston alaisuudessa toimiva Adif, ja sen käyttäjänä on valtio-omisteinen raideliikenneyhtiö Renfe. Junien nopeus raideverkostossa on yli 200 kilometriä tunnissa.
24. heinäkuuta 2013 kello 20.41 paikallista aikaa (18.41 UTC) Renfen S730 -sarjan matkustajajuna syöksyi raiteilta jyrkässä mutkassa Angroisissa, Santiago de Compostelassa. Juna oli lähtenyt pikavuorona Madridin Chamartínin asemalta määränpäänään Ferrol. Alustavien tietojen mukaan juna ajoi huomattavaa ylinopeutta. Kaikki 13 junassa ollutta vaunua suistuivat kurvissa raiteltaan, ja neljä vaunua kääntyi ylösalaisin. Ainakin yksi vaunuista syttyi tuleen turmassa. Junan oli määrä saapua Ferroliin 22.30.
Sanomalehti "El Paísin" mukaan onnettomuudessa kuoli 77 matkustajaa ja loukkaantui ainakin 140. Junan kuljettaja loukkaantui lievästi. Renfen mukaan junassa oli henkilökunnan lisäksi 218 matkustajaa. Onnettomuus sattui noin tuntia ennen auringonlaskua, ja lehtitietojen mukaan juna oli myöhässä aikataulustaan.
Onnettomuudessa menehtyi noin 80 ihmistä, joista osa kuoli saamiinsa vammoihin sairaalassa. Loukkaantuneista ainakin yhden tiedetään olleen Iso-Britannian kansalainen.
Silminnäkijöiden mukaan onnettomuuden syynä olisi ollut junan selvä ylinopeus. Vahvistamattomien tietojen mukaan juna olisi syöksynyt mutkaan jopa 190 kilometrin tuntivauhtia, vaikka nopeusrajoitus kyseisellä osuudella oli 80 km/h. Junan kuljettaja on myöntänyt ajaneensa ylinopeutta. Median haastattelemat teknikot ovat luonnehtineet mutkaa vaikeaksi kulkea. Onnettomuuspaikan kaarre on ensimmäinen mutka lähes 80 kilometrin mittaisen suoran osuuden jälkeen. Suoralla osuudella nopeusrajoitus on 200 kilometriä tunnissa. Junayhtiön mukaan junassa ei ollut teknisiä ongelmia, ja juna tarkistettiin vain tunteja ennen onnettomuutta.
Suurnopeusraiteella on eurooppalaisen ETCS-standardin mukaiset kulunvalvontajärjestelmät, joiden tehtävänä on rajoittaa junan nopeus rajoitusten mukaiseksi ja tulkita radalla sijaitsevien baliisien välittämät tiedot mahdollisista rajoituksista ja esteistä. Kurvissa järjestelmää ei kuitenkaan ollut asennettuna, vaan käytössä oli vanha Anuncio de Señales y Frenado Automático -järjestelmä, sillä kurvi kuului raideosuudelle, jota käyttivät suurnopeusjunien lisäksi tavanomaiset hitaammat junat. Vanha järjestelmä toimii hyvin, kun juna kulkee suhteellisen hitaasti; se voi puuttua tilanteeseen vasta silloin, kun juna ohittaa anturit.
Onnettomuuden tutkinnan suorittaa Comisión de Investigación de Accidentes Ferroviarios, jonka vastuulla on raideliikenteen onnettomuuksien tutkinta Espanjassa. Viranomaisten mukaan kaikki merkit viittaavat siihen, että kyse oli onnettomuudesta, eikä terroriteosta. Onnettomuuden syyn selvittäminen on silti vielä alkutekijöissään. Junan nopeus selviää Renfen edustajan mukaan pian junan mustista laatikoista.
Torstaina 25. heinäkuuta 2013 Espanjan poliisi otti kiinni turmajunan kuljettajan, Francisco José Garzón Amon. Hän on työskennellyt junayhtiössä 30 vuotta, ajanut junaa jo yli 10 vuotta ja kyseistä linjaa yli vuoden. Kuljettajaa syytetään ”holtittomasta kuolemantuottamuksesta”.
On selvitetty, että junan konduktööri puhui puhelimessa kuljettajan kanssa turman sattuessa. Junan mustaa laatikkoa tutkittaessa selvisi myös, että kuljettaja sai konduktöörin kanssa puhumansa puhelun aikana kolme varoitussingnaalia, joihin hän ei kuitenkaan pari minuuttia kestäneen puhelun aikana pystynyt reagoimaan. Vain muutamia sekunteja puhelun päättymisen jälkeen juna suistui pois raiteilta.
Junan kuljettaja sai syytteet 79 kuolemantuottamuksesta.
Espanjan pääministeri Mariano Rajoy kutsui koolle ministerien hätäkokouksen tapauksen johdosta. Hän ilmaisi haluavansa osoittaa myötätuntonsa järkyttävän junaonnettomuuden uhreille. Rajoy matkusti onnettomuusalueelle 25. heinäkuuta. Paikallishallinnon edustaja Alberto Núñez Feijóo luonnehti onnettomuusaluetta näkymää ”Danten helvetiksi”. Noin 320 poliisia määrättiin onnettomuuspaikalle avustamaan. 25. heinäkuuta vietettävän alueellisen juhlan Día Nacional de Galician juhlallisuudet peruutettiin, ja Espanjaan julistettiin kolmen päivän suruaika.
Espanjan prinssi Felipe ja hänen sisarensa prinsessa Elena, pääministeri Mariano Rajoy ja hänen vaimonsa sekä sisäministeri, kehitysministeri ja oikeusministeri osallistuvat 29. heinäkuuta junaturman uhrien muistolle pidettyyn messuun. Santiago De Compostelan katedraalissa pidetyn messun toimitti Santiagon alueen arkkipiispa.