hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Mesanagrós
Mesanagrós () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Nótia Ródoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Nótia Ródoksen kunnallisyksikköön. Mesanagrós muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Μεσαναγρού, "Topikí Koinótita Mesanagroú"). Kylän väkiluku on 155 (vuonna 2011).
Mesanagróksen kylä sijaitsee Ródoksen eteläisissä keskiosissa noin 87 kilometriä lounaaseen Ródoksen kaupungista. Se on rakennettu vuoristoon noin 400 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Neitsyt Marian ilmestyksen kirkko ("Panagía Evangelístria") 1200-luvulta sekä Pyhän Tuomaan luostari ("Moní Agíou Thomá") 1300-luvulta.
Kylän ympäristö on osa Keski-Ródoksen ja Líndoksen, Mesanagróksen ja Kattavía–Prasonísin alueiden kansainvälisesti tärkeää lintualuetta.
Aika on meidän
Aika on meidän, on ruotsalainen draama-sarja, jonka 30 jaksoa on jaettu kolmeen kauteen.
Yläluokan perhe Löwander – sisarukset Gustaf, Peter ja Nina sekä äiti Helga – pitää yhtä Tukholman suosituimmista ravintoloista nimeltään Djurgårdskällaren, kun toinen maailmansota loppuu. Vanhin poika Gustaf on vienyt ravintolan läpi kovien sotavuosien ja haluaa pyörittää toimintaa sellaisena, miltä se on aina näyttänyt, kun taas sisar Nina rakastuu Calleen, joka työskentelee keittiöapulaisena ja jolla on työläistausta, mitä kautta Nina toivottaa uuden ajan hengen tervetulleeksi. Keskimmäinen poika Peter palaa pääkaupunkiin pakolaisleiriltä, jossa hän on työskennellyt sotavuosien aikana, ja ymmärtää pian, että perheyrityksellä on ongelmia. Samanaikaisesti äiti Helgalla on edelleen kokonaiskuva toiminnasta keittiöpäällikkö Stig "Stickan" Backen kautta. Ruokasalissa mellastaa perhe Löwanderin uskollinen palvelija, hovimestari "Bellan" Roos.
Sarjan pääkirjoittaja on Ulf Kvensler ja pääohjaaja Harald Hamrell. Sarja, jonka kaksi ensimmäistä kautta kuvattiin samanaikaisesti, on Ruotsin television, Viaplayn ja Film i Väst-elokuvasäätiön yhteistuotanto. Kuvaukset aloitettiin toukokuussa 2016 ja kuvauspaikkana on ollut enimmäkseen Göteborg. Sarjaa on kuitenkin osittain kuvattu Jonseredissa.
"Artikkeli on kirjoitettu ruotsinkielisen Wikipedian artikkelin "Vår tid är nu" pohjalta."
Pórto Lágos
Pórto Lágos () eli Lágos (Λάγος) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Ávdiran kuntaan, Xánthin alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Pórto Lágos on osa Néa Kessánin kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 339 (vuonna 2011).
Pórto Lágoksen kylä sijaitsee noin 25 kilometriä kaakkoon Xánthin kaupungista. Se on rakennettu Pórto Lágoksen laguunin rannalle niemelle, joka erottaa Vistonída-järven Traakianmerestä. Kylässä on pieni satama.
Schiniás
Schiniás () tai Schoiniás (Σχοινιάς) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ateenan metropolialueen koillispuolella. Se kuuluu hallinnollisesti Marathónaksen kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kylän väkiluku on 264 (vuonna 2011).
Schiniáksen kylä sijaitsee Marathónaksen tasangolla linnuntietä noin 31 kilometriä koilliseen Ateenan keskustasta. Kylässä sijaitsee Schiniáksen soutustadion, joka rakennettiin Ateenan vuoden 2004 olympialaisia varten. Kylän itäpuolella sijaitsee Schiniáksen kansallispuisto kosteikkoalueineen.
Skála Oropoú
Skála Oropoú () on Kreikan kylä, joka sijaitsee sijaitsee Eteläisen Euboianlahden rannalla Euboian saarta vastapäätä. Se kuuluu hallinnollisesti Oropóksen kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Oropíoin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Oropóksen kunnan Oropíoin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1 430 (vuonna 2011).
Skála Oropoú sijaitsee linnuntietä noin 38 kilometriä pohjoiseen Ateenan keskustasta. Kylä on Attikan pohjoisrannikon merkittävin satama, josta on laivayhteys Erétriaan Euboian saarelle. Aivan kiinni kylässä sen itäpuolella sijaitsee Néa Palátian kaupunki.
Skála Oropoú muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Σκάλας Ωρωπού, "Dimotikí Koinótita Skálas Oropoú"), johon kuuluvat varsinaisen Skála Oropoún kylän lisäksi Chalkoútsin kaupunki ja Néa Politeían kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 4 146.
Stavrós (Attika)
Stavrós () on Agía Paraskevín kaupungin kaupunginosa Ateenan metropolialueen koillisosassa Kreikassa. Se sijaitsee Agía Paraskevín kunnan, Paianían kunnan Glyká Nerán ja Pallínin kunnan Gérakaksen rajalla.
Kaupunginosa, suomeksi ”Risti”, on saanut nimensä sen Pyhän Ristin eli Kunniallisen ja eläväksitekevän ristin ylentämisen ("Ypsóseos Timíou Stavroú") kirkosta tai oikeammin sen paikalla jo aikaisemmin olleesta rististä. Nykyinen kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1967.
Merimiespuku
Merimiespuku tai merimiesasu on laivastossa palvelevien merisotilaiden univormusta vaikutteita saanut puku, josta tuli 1800-luvun lopulla erityisen suosittu lastenvaatteena etenkin pojilla, mutta myös tytöillä. Merimiespuvun tyypilliset värit ovat tummansininen ja valkoinen, ja puvun yläosan paidan kaulus on olkapäille levittyvä, nelikulmaiseksi leikattu leveä merimieskaulus. Sen reuna on sinivalkoraidallinen, kuten usein myös paidan hihansuiden kalvosimet. Kauluksen alle sidotaan merimieshuivi, jonka solmu voi etenkin tytöillä muodostaa eteen ison rusetin. Tarinan mukaan laaja kaulus on syntynyt suojaamaan arvokasta silkkihuivia lialta.
Napit ovat messinginvärisiä metallinappeja, joissa on ankkuri- tai ruorikuvio. Merimiespuvun osana voi olla vaakaraidallinen trikooneule, joka näkyy paidan kaulusaukosta. Poikien merimiespukuun kuuluvat väljästi leikatut suorat housut, tyttöjen merimiespuvussa on yleensä laskostettu puolihame, niin sanottu vekkihame.
Merimiespukuun voi kuulua myös tummansininen, kansitakin tyylinen puolipitkä päällystakki ja tyyliä noudattava päähine, kuten ”jolla” tai muunlainen merimieslakki, tai merimiesten 1800-luvulla käyttämä leveälierinen olkihattu.
Merimiespuvun suosio lastenvaattena sai alkunsa Englannin Walesin prinssi Albert Edwardin lapsuusmuotokuvasta vuodelta 1846, jossa hän esiintyy valkoisessa matruusin juhla-asua muistuttavassa puvussa. Merimiespuku alkoi saada suosiota paitsi näyttävyytensä, myös käytännöllisyytensä ansiosta: yläosan väljä leikkaus ja avoin kaulus antoivat lapselle liikkumisen vapautta paremmin kuin aikuisten miesten paitoja jäljittelevät kovakauluksiset paidat. Puku soveltui niin koti- kuin kouluasuksi ja oli näyttävä myös lasten juhla-asuna. Tummansininen merimiespuku oli helppohoitoinen arkikäytössä, valkoinen taas juhlavampi. Talvinen puku ommeltiin villakankaasta tai neulottiin villalangasta pitkine housuineen, kesällä käytettävä merimiesasu puuvilla- tai pellavakankaasta lyhytlahkeisine housuineen.
Varsinkin pojat pitivät merimiespuvusta, koska se mahdollisti roolileikin tärkeänä aikuisena ammattilaisena, sen ajan ”supersankarina”, ja kohotti näin lapsen itsetuntoa. Merenkulku oli 1800-luvulla arvostetuimpia aloja, ja monet lasten seikkailukirjatkin, kuten "Robinson Crusoe" ja "Aarresaari", kertoivat merielämästä.
Monien maiden kouluissa käytettävät koulupuvut ja meripartiolaisten asut ovat ottaneet vaikutteita merimiespuvusta, tunnetuimpina esimerkkeinä japanilaistyttöjen koulupuvut. Itävaltalainen Wiener Sängerknaben -poikakuoro käyttää merimiespukuja esiintymisasunaan. Sarjakuvahahmo Aku Ankka piirrettiin alun perin merimiesasuiseksi siksi, että ensiesiintymisessään animaatioelokuvassa "Viisas Kana Kananen" hän asui asuntolaivassa keskellä lampea.
Merimiespuvun kaltaiset asut ovat aika ajoin tulleet osaksi myös aikuisten naisten muotia, kun taas lasten käytössä merimiespuku on jäänyt toisen maailmansodan jälkeen lähinnä alle kouluikäisten juhla-asuksi. Yleisin merimiespuvun ilmentymä nykyajassa lienevät tasaraitaiset trikoopaidat, jotka ovat peräisin ranskalaisten merimiesten puvuista. Myös tummansininen klubitakki eli bleiseri on peräisin merimiehiltä.
Trypití (Mílos)
Trypití (; myös "Tripití") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Míloksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Míloksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 540 (vuonna 2011).
Trypitín kylä sijaitsee Míloksen saaren pohjoisosan muodostavalla niemellä heti saaren pääkylän Plákan kaakkoispuolella. Kylän reikiin viittaava nimi on peräisin alueen vulkaanisesta, huokoisesta maaperästä. Saaren antiikin aikainen polis-keskus Melos sijaitsi Trypitín alueella. Kaupungin arkeologinen kohde, joka tunnetaan muun muassa Milon Venuksen löytöpaikkana, on kylän merkittävin nähtävyys.
Trypití muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Τρυπητής, "Topikí Koinótita Trypitís"), johon kuuluvat varsinaisen Trypitín kylän lisäksi kylät Agía Kyriakí, Kánava, Klíma, Paliochóri, Schinopí ja Zefyría. Koko yhdyskunnan väkiluku on 873.
Trypití
Trypití () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Vathý (Euboia)
Vathý (; myös "Vathí") on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Chalkídan kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Aiemmin kaupunki kuului Avlídan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chalkídan kunnan Avlídan kunnallisyksikköön. Kaupungin väkiluku on 2 385 (vuonna 2011).
Vathýn pieni kaupunki sijaitsee Manner-Kreikan puolella noin seitsemän kilometriä Chalkídan keskustasta etelään lähellä Eteläisen Euboianlahden rantaa. Sen nimi viittaa satamapaikkaan. Antiikin aikana rannikolla nykyisen kaupungin lähellä sijaitsi Auliin kaupunki.
Vathý muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Βαθέος, "Dimotikí Koinótita Vathéos"), johon kuuluvat varsinaisen Vathýn kaupungin lisäksi kylät Mikró Vathý, Paralía ja Ritsóna. Koko yhdyskunnan väkiluku on 4 098.
Tuulensuoja
Tuulensuoja on Naantalissa sijaitseva vuonna 1879 valmistunut puurakennus, joka rakennettiin Naantalin ensimmäiseksi alakansakouluksi. Tuulensuoja on suojeltu asemakaavassa ja inventoitu maakunnallisesti arvokkaaksi rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja ympäristöllisesti. Naantalin vanhassakaupungissa sijaitsevana suojeltuna rakennuksena Tuulensuoja kuuluu myös osaksi Museoviraston määrittelemää valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä.
Alueella sijaitsi 1800-luvun loppupuolelle kaupungin laidun- ja puistomaata. Kiinteistö on nykyisinkin puisto- ja katualueen rajaama. Tuulensuoja valmistui 1879 koulutaloksi. 1979 rakennus korjattiin päiväkodiksi. Rakennuksessa on toiminut myös apteekki. Vuoden 1988 peruskorjauksessa tiloihin tuli matkailutoimisto ja vierasvenesataman pesutilat. Samalla ullakosta rakennettiin lämmintila, jonne tuli saunaosasto ja kellariin varastotiloja. Nykyisellään Tuulensuojan kiinteistöllä on kolme rakennusta: vanha koulurakennus, kioskirakennus ja yleinen käymälärakennus. Naantalin kaupungin matkailutoimisto on ollut tiloissa ympärivuotisesti vuodesta 1988. Vierasvenesataman toiminnot siirtyivät uuteen Merisalin viereen rakennettuun huoltorakennukseen vuonna 2017. Matkailutoimiston lisäksi Tuulensuojassa on liiketilaa.
Noin 350-neliöinen rakennus on suorakaiteen muotoinen. Sisäpihan puolella on kaksi korkeaa satulakattoista umpikuistia, joissa on vanhat vinoruutuiset ikkunat ja uurrettu pystylaudoitus. Peruskorjauksessa vuonna 1988 rakennettiin toisella puolella taloa kadunpuolelle kaksi sisäänkäyntiä. Rakennuksen julkisivuvuoraus on uurrettua leveää vaakalautaa ja ullakkokerroksessa on peiterimalaudoitus. Pääkerroksen kuusiruutuiset ikkunat ovat 1970–1980-luvuilta, sisäpihalla vanhemmat vinoruutuikkunat. Ullakkokerroksen ikkunat ovat vanhoja vinoneliöhaukkaikkunoita.
Viktor Agejev (nyrkkeilijä)
Viktor Petrovich Agejev, , s. 7. heinäkuuta 1941 Moskova, Neuvostoliitto on venäjäläinen, Neuvostoliittoa edustanut entinen nyrkkeilijä ja nyrkkeilyurheilun johtaja.
Viktor Agejev aloitti nyrkkeilyuransa 13-vuotiaana "Trud"-urheilujärjestössä. Hän nousi Neuvostoliitossa pinnalle alle 20-vuotiaiden mestaruuskisoissa 1960 voittaessa sarjan alle 67 kg. Samana vuonna hän osallistui myös aikuisten mestaruuskisoihin päästen puolivälieriin. Seuraavana vuonna 1961 Agejev koki tappion Neuvostoliiton mestaruuskisoissa välierissä Ričardas Tamulisille, joka otti samana vuonna sarjan Euroopan mestaruuden. Tappio tuli Tamulisille myös myös seuraavana vuonna Neuvostoliiton mestaruuskisoissa, mutta tällöin loppuottelussa.
Newman-projektio
Stereokemiassa Newman-projektio on molekyylien kolmiulotteisen rakenteen esittämiseen käytetty tapa. Projektiolla esitään usein erityisesti alkaanien jonkin yksöissidoksen kiertymistä, ja tapaa, jolla sidoksen hiilten kemialliset ryhmät asettuvat suhteessa toisiinsa. Projektiota voidaan siten käyttää konformaatioiden ja konformeerien esittämiseen.
Esitystavan keksi yhdysvaltalainen kemisti Melvin Spencer Newman 1952 korvaamaan joissain tapauksissa Fischerin projektio, joka sopii joidenkin molekyylien stereokemian esitystapoihin, mutta ei konformaatioiden.
Molekyyli käännetään siten, että tarkasteltu sidos on pituussuunnassa poispäin katsojasta. Lähemmäs katsojaa jäävien atomiryhmien väliset sidokset piirretään viivoin. Tätä puolta kutsutaan joskus "frontaaliseksi". Kauempana katsojasta olevat sidokset piirretään viivoin, ja puolta kutsutaan joskus "distaaliseksi". Frontaalisten ja distaalisten puolten väliin jäävän sidoksen kohdalle kuitenkin piirretään ympyrä. Tämän sisään jäävät distaaliset sidokset peittyvät (niitä ei piirretä).
Yleensä projektiota käytetään alkaanien konformaatioiden esittämiseen. Nämä voivat olla avoketjuisia kuten butaani alla (kuvissa on sama konformaatio):
Myös rengasrakenteita voidaan esittää, kuten sykloheksaanin tuolikonformaatio alla (kuvissa on sama konformaatio):
Kulmaa, johon frontaalisten ja distaalisten puolien välinen sidos kääntyy, kutsutaan joskus "dihedraalikulmaksi".
Men of War
Men of War on Best Wayn kehittämä taktiikka-/strategiapelisarja. Pelit on julkaistu Windowsille.Alkuperäisen kehittäjän edeltävät kaksi peliä huomioidaan usein samaan sarjaan kuuluviksi:
Ozark
Ozark voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Thiron-Gardais
Thiron-Gardais on kunta Ranskassa Eure-et-Loirin departementissa Centre-Val de Loiren alueella.
Kunnan nähtävyyksiä on Pyhän kolminaisuuden luostari "Abbaye de la Sainte-Trinité de Tiron". Luostari koki suurta tuhoa Ranskan suuren vallankumouksen aikaan, mutta on silti säilyttänyt 1100-luvulta 1600-luvulle jatkuneen arkkitehtonisen monimuotoisuutensa. Vuonna 1114 valmistuneet munkkien asuintilat hävitettiin, mutta luostarin 54 metriä pitkä ja 12 metriä leveä keskilaiva on yhä jäljellä. Luostarin perusti pyhimys Bernard de Tiron, joka perusti myös useita muista luostareita sekä Thironin sääntökunnan. Kohtaus Roman de Renartin tarinasta tapahtuu tässä luostarissa.
Harjunpään palo 1920
Harjunpään palo oli 18. toukokuuta 1920 tapahtunut tulipalo, joka tuhosi Ulvilassa sijaitsevan 800 asukkaan Harjunpään kylän lähes kokonaan. Tulipalossa tuhoutui yli 100 rakennusta, ja lisäksi se vaati kaksi kuolonuhria.
Harjunpään kylä sijaitsee noin seitsemän kilometriä Ulvilan keskustan pohjoispuolella Paluksen ja Porin Ruosniemen kaupunginosan välisen maantien varrella. Vuonna 1920 sen rakennukset olivat levittäytyneet maantien molemmin puolin noin kilometrin matkalle. Tulipalo syttyi kylän itälaidalla sijainneessa torpassa kolmen jälkeen iltapäivällä, kun erään mäkitupalaisen nelivuotiaan pojan tulitikkuleikit sytyttivät tuleen lautarakenteisessa rehuvajassa olleet heinät. Liekit levisivät nopeasti torpan ulkorakennuksiin ja edelleen tiiviisti rakennetun kylän muihin taloihin. Voimakas kylän suuntaan puhaltanut itätuuli levitti liekkejä talojen kuivia pärekattoja pitkin niin nopeasti, että noin 15 minuuttia myöhemmin jo kymmeniä rakennuksia oli tulessa. Puolen tunnin kuluttua lähes koko kilometrin pituudelle levittäytynyt Harjunpään kylä oli liekeissä.
Tulen leviämistä auttoi, ettei paikalla ollut sammuttajia, koska suurin osa kylän työkykyisistä asukkaista oli peltotöissä. Sammutusvälineitä oli myös vähän ja ne olivat huonossa kunnossa. Vettä olisi ollut saatavissa muutaman sadan metrin päässä virtaavasta Harjunpäänjoesta, mutta astiat olivat jääneet liekkeihin. Sekasortoon joutuneet asukkaat eivät myöskään kyenneet organisoituun sammutustyöhön.
Lähes kaikki kylän 800 asukasta menettivät kotinsa. Palossa tuhoutui kymmenen suurta maalaistaloa sekä kymmeniä torppia, niin että palaneiden rakennusten yhteismäärä oli yli 100. Liekeiltä säästyi viisi maataloa sekä toistakymmentä torppaa. Myös Harjunpään kansakoulu paloi, mutta työväentalo sen sijaan säilyi ehjänä. Tulipalo vaati myös kahden iäkkään naisen hengen. Lisäksi liekkien uhriksi jäi suuri määrä kotieläimiä.
Pidättekö ostereista?
Pidättekö ostereista? on suomalainen Mainostelevision tuottama vuonna 1969 valmistunut viisiosainen jännityssarja. Sarja perustuu tanskalaisen dekkarikirjailija Leif Panduron tekstiin.
Sarja esitettiin MTV:llä syksyllä 1969. Sarjaa ei ole esitetty uusintana, eikä se ole säilynyt Mainostelevision arkistoissa.
Sarjan yksi muistetuimpia kohtauksia on Ossi Ahlapuron esittämän hahmon kirjanpitäjä Böströmin ruumiin löytäminen arkkupakastimesta sarjan neljännessä osassa, joka kohahdutti joitakin sen ajan television katsojia.
Sarjan tapahtumat sijoittuvat Helsinkiin. Tapahtumat käynnistyvät Seutulan lentoasemalta. Rikoskomisario Munkki apulaisineen alkavat tutkimaan suuren tehdaslaitoksen johtajan yksityissihteerin mystillistä kuolemaa.
Wädenswil
Wädenswil on kaupunki Sveitsissä Zürichin kantonissa. Kaupungissa on noin 22 000 vakinaista asukasta.
Wädenswil sijaitsee Zürichinjärven länsirannalla parikymmentä kilometriä Zürichistä kaakkoon.
Wädenswil sijaitsee moottoritie A3:n varrella. SBB:n rautatie Thalwilistä Pfäffikoniin kulkee Wädenswilin kautta. Lisäksi kaupungista alkaa Schweizerische Südostbahnin rautatie Einsiedelniin ja Arth-Goldauhun.
Opfikon
Opfikon on kaupunki Sveitsissä Zürichin kantonissa. Kaupungissa on noin 20 000 vakinaista asukasta.
Opfikon sijaitsee Glattjoen laaksossa Zürichin koillispuolella ja Klotenin lounaispuolella muodostaen näiden kaupunkien kanssa yhtenäisen taajama-alueen.
Moottoritiet A1, A4 ja A51 kulkevat Opfikonin poikki. Zürichin lentoasema sijaitsee osittain Opfikonin alueella. SBB:n rautatiet Zürichistä Bülachiin, Kloteniin ja Winterthuriin kulkevat Opfikonin kautta.
Schlieren
Schlieren on kaupunki Sveitsissä Zürichin kantonissa. Kaupungissa on noin 19 000 vakinaista asukasta.
Schlieren sijaitsee Limmatjoen laaksossa Zürichin länsipuolella ja Dietikonin kaakkoispuolella muodostaen näiden kaupunkien kanssa yhtenäisen taajama-alueen.
Moottoritiet A1 ja A3 ohittavat Schlierenin pohjois- ja länsipuolitse. SBB:n rautatiet Zürichistä Affoltern am Albisiin, Badeniin ja Lenzburgiin kulkevat Schlierenin kautta.
Samsung Galaxy J2 (2017)
Samsung Galaxy J2 (2017) on Samsungin 11. lokakuuta 2017 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 6.0 "Marshmallow" -käyttöjärjestelmä.
Samsung Galaxy J2 (2017) -älypuhelimessa on 4,7-tuumainen näyttö qHD-resoluutiolla.
Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos Quad 3475-prosessori. Laitteessa on 1 Gigatavu RAM-muistia ja 8 Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 128 Gigatavun microSD-kortilla.
Laitteessa on 5 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 2 Megapikseliä.
Videokuvaus voidaan tehdä 720p (HD) -resoluutioilla 30fps.
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 6.0 "Marshmallow".
https://www.phonearena.com/phones/Samsung-Galaxy-J2-2017_id10699
Samsung Galaxy J3 (2017)
Samsung Galaxy J3 (2017) on Samsungin 26. heinäkuuta 2017 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 7.0 "Nougat" -käyttöjärjestelmä.
Samsung Galaxy J3 (2017) -älypuhelimessa on 5-tuumainen näyttö HD-resoluutiolla.
Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos 7 Quad 7570-prosessori. Laitteessa on 2 Gigatavua RAM-muistia ja 16 Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 256 Gigatavun microSD-kortilla.
Laitteessa on 13 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on 5 Megapikseliä, jonka lisäksi siinä on myös LED-salama.
Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 7.0 "Nougat".
Myöhemmin laitteeseen on tullut päivitys Android 8.0 "Oreo" -versioon.
https://www.phonearena.com/phones/Samsung-Galaxy-J3-2017-International_id10594
Samsung Galaxy J3 (2018)
Samsung Galaxy J3 (2018) on Samsungin 13. kesäkuuta 2018 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 8.0 "Oreo" -käyttöjärjestelmä.
Samsung Galaxy J3 (2018) -älypuhelimessa on 5-tuumainen näyttö HD-resoluutiolla.
Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos 7 Quad 7570-prosessori. Laitteessa on 2 Gigatavua RAM-muistia ja 16 Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 256 Gigatavun microSD-kortilla.
Laitteessa on 8 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 5 Megapikseliä.
Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 8.0 "Oreo".
https://www.phonearena.com/phones/Samsung-Galaxy-J3-2018_id10736
Samsung Galaxy J7 (2017)
Samsung Galaxy J7 (2017) on Samsungin 1. heinäkuuta 2017 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 7.0 "Nougat" -käyttöjärjestelmä.
Samsung Galaxy J7 (2017) -älypuhelimessa on 5,5-tuumainen näyttö Full HD-resoluutiolla.
Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos 7 Octa 7870-prosessori. Laitteessa on 3 Gigatavua RAM-muistia ja 16 Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 256 Gigatavun microSD-kortilla.
Laitteessa on 13 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on myös 13 Megapikseliä, jonka lisäksi siinä on myös LED-salama.
Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 7.0 "Nougat".
https://www.phonearena.com/phones/Samsung-Galaxy-J7-2017_id10394
Samsung Galaxy J7 (2018)
Samsung Galaxy J7 (2018) on Samsungin 13. heinäkuuta 2018 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 8.0 "Oreo" -käyttöjärjestelmä.
Samsung Galaxy J7 (2018) -älypuhelimessa on 5,5-tuumainen näyttö HD-resoluutiolla. Näyttö on suojattu Corning Gorilla Glass 5 -lasilla.
Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos 7 Octa 7870-prosessori. Laitteessa on 2 Gigatavua RAM-muistia ja 16 Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 400 Gigatavun microSD-kortilla.
Laitteessa on 13 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on myös 13 Megapikseliä.
Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 8.0 "Oreo".
https://www.phonearena.com/phones/Samsung-Galaxy-J7-2018_id10944
W - todellisuuden tuolla puolella
W - todellisuuden tuolla puolella () on televisioyhtiö MBC:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Lee Jong-suk ja Han Hyo-joo.
DearMoon
dearMoon on Yusaku Maezawan julkaisema ja rahoittama taideprojekti, johon kuuluu suunniteltu Kuun ympärilento. Projekti julkistettiin 17. syyskuuta 2018 SpaceX:n toimipisteessä. Kuulento on tarkoitus suorittaa SpaceX:n BFR/BFS:llä. Projektin ensijulkaisun aikaan lento on tarkoitus tehdä vuonna 2023.
Maezawan lisäksi lennolle on mukaan tarkoitus valita 6-8 eri taiteen lajin harjoittajaa. Lisäksi mukana tulee olemaan SpaceX:n lentohenkilökuntaa.
Alkuperäinen hankkeen julkaisun yhteydessä esitetty suunnitelma on tehdä Kuun ympärilento vuonna 2023. Lennon kesto olisi 6 päivää ja siinä ei asetuttaisi kiertoradalle vaan kierrettäisiin Kuun ympäri ja palattaisiin suoraan takaisin Maahan. Lentorata on samanlainen kuin Apollo 13:n vuonna 1970.
Yūsaku Maezawa
Yūsaku Maezawa (, s. 1975) on japanilainen yrittäjä, miljardööri ja taideharrastaja.
Maezawa perusti Start Todayn vuonna 1998. Vuonna 2004 lanseerattiin muodin verkkokauppa Zozo. Zozo on Japanin suosituin verkkovaatekauppa. Maezawa on kerryttänyt noin kolmen miljardin dollarin omaisuuden ja on Japanin 18. rikkain henkilö.
Maezawa julkaisi 17. syyskuuta 2018 DearMoon-hankkeen, johon osana kuuluu SpaceX:n suorittama Kuun ympärilento. Hankkeen rahoittamisen lisäksi Maezawan on tarkoitus osallistua lennolle. Maezawa on maksanut lennosta ennakkomaksua, joka SpaceX:n Elon Muskin mukaan on ei-triviaali määrä tarvittavan laitteiston kehittämisen rahoituksen kannalta. Kuun ympärilento on määrä lentää vuonna 2023.
Reniumheksafluoridi
Reniumheksafluoridi eli renium(VI)fluoridi (ReF) on reniumin ja fluorin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä käytetään elektroniikkateollisuudessa reniumohutkalvojen valmistamiseen.
Huoneenlämpötilassa reniumheksafluoridi on keltaista nestettä. Yhdiste reagoi veden kanssa hydrolysoituen reniumdioksidiksi (ReO), perreniumhapoksi (HReO) ja vetyfluoridiksi. Reniumheksafluoridi reagoi alkalimetallifluoridien kanssa muodostaen kompleksisia heptafluororenaatti(VI)- ja oktafluororenaatti(VI)suoloja (ReF ja ReF). Reniumheksafluoridi voidaan pelkistää muiksi reniumfluorideiksi, joissa reniumilla on alhaisempi hapetusluku.
Reniumheksafluoridia valmistetaan kuumentamalla reniumia ja fluoria 120–125 °C:n lämpötilassa. Reniumheksafluoridia käytetään yhdessä volframiheksafluoridin tai molybdeeniheksafluoridin kanssa valmistettaessa kemiallisella kaasufaasipinnoituksella metalliohutkalvoja elektroniikka- ja lasersovellutuksia varten. Yhdiste pelkistyy vedyn vaikutuksesta 550–750 °C:n lämpötilassa reniumiksi.
Pyhän Eliaan vuori
Pyhän Eliaan vuori, , myös "Boundary Peak 186", on sekä Kanadan että Yhdysvaltojen toiseksi korkein vuori. Se sijaitsee Yukonin ja Alaskan rajalla, 40 km Kanadan korkeimmasta vuoresta Mount Loganista kaakkoon. Kanadan puoleinen osa kuuluu Kluanen kansallispuistoon, ja Yhdysvaltojen puoleinen osa on Wrangell-St. Eliasin kansallispuistossa.
Sen nimi on tlingitiksi "Yasʼéitʼaa Shaa", joka tarkoittaa ”Icy Bayn takainen vuori”. Yakutatin tlingitit käyttävät siitä myös nimeä "Shaa Tlein", ”Suuri vuori”. Se on Kwaashkʼiḵwáanin klaanin tärkeimpiä vuorenharjoja, sillä sen avulla he suunnistivat alas Copper Riveriä. Brittiläisen Columbian ja Alaskan rajalla Kaakkois-Alaskassa olevasta Mount Fairweatheristä käytetään nimeä "Tsalx̱aan". Kerrotaan, että tämä vuori ja "Yasʼéitʼaa Shaa" (Pyhän Eliaan vuori) olivat alkujaan vierekkäin mutta riitaantuivat ja joutuivat erilleen. Niiden lapset, välimaastossa olevat kaksi huippua, ovat nimeltään "Tsalx̱aan Yátxʼi" (”Tsalxaanin lapset”).
Eurooppalaisista tutkimusmatkailijoista ensimmäisenä vuoren näki 16. heinäkuuta 1741 venäläinen Vitus Bering. Jotkut historioitsijat väittävät, että Bering nimesi vuoren, mutta toisten mukaan 1800-luvun kartanpiirtäjät nimesivät sen Pyhän Eliaan lahden mukaan, kun Bering oli jättänyt sen nimeämättä.
Pyhän Eliaan vuori kattaa maastossa hyvin laajan alueen. Sen huippu kohoaa 5 489 metrin korkeuteen, ja se on 16 kilometrin päässä Taan Fjordin kärjestä Icy Bayn rannikolla.
Vuonna 2007 tehty itävaltalainen dokumentti "Mount St. Elias" kertoo laskettelija-vuorikiipeilijäryhmästä, jonka tarkoitus oli tehdä ”maailman pisin mäenlasku”, nousta vuorelle ja laskea suksilla runsaan viiden kilometrin matka Alaskanlahteen. Elokuva leikattiin ja esitettiin vuonna 2009 rajalliselle katsojamäärälle. Vuorikiipeilijät pääsivät huipulle toisella yrittämällä ja laskivat neljän kilometrin korkeuteen.
MH Motorcycles Furia MAX
Motorhispanian (nykyisin MH Motorcycles) mopoenduro- ja moposupermotordmalli
Tekniset tiedot
Moottori 49.7 cc, Nestejäähdytys,
Etujousitus Hydraulinen haarukka 36 mm,
Takajousitus Monojousi
Akseliväli 1305 mm,
Toisioveto Ketju
Pituus 1970 mm
Leveys 750 mm,
Istuinkorkeus 1170 mm,
Paino 85 kg,
Etujarrut Levy 240 mm,
Takajarrut Levy 180 mm,
Eturengas 80/90-21,
Takarengas 110/80-18,
Käynnistys Poljin,
Tankki 6 litraa,
Kaasutin Dell'Orto PHBN 16.
Jutta Korhonen
Jutta Korhonen on fiktiivinen hahmo sarjassa Salatut Elämät. Jutta on ollut mukana sarjassa (2014, 2016, 2017–). Jutan esittäjänä toimii Maarit Poussa. Jutta tuli alun perin sarjaan Iida Mustosen etsiessä isäänsä. Iida oli halunnut jo pitkään tutustua isäänsä ja Jutta oli yksi isäehdokkaista , tosin ”Juha” nimellä, sillä Jutta on alun perin ollut mies, kunnes teki sukupuolenkorjausleikkauksen ja vaihtoi nimekseen Jutta. Jutta aluksi valehteli Iidalle että Juha oli kuollut jo vuosia sitten ja että hän olisi Juhan naisystävä, kunnes kertoi Iidalle totuuden eli olevansa Iidan isä. Jutta tutustui netin kautta Ismo Laitelaan, mutta Jutta käytti nimeä Ruskakaunotar. Kun Ismolle selvisi, että Jutta on alun perin ollut mies, hän suuttui Jutalle. Myöhemmin kuitenkin Ismo ja Jutta saivat sovittua ja päättivät alkaa seurustella. Jutta asuu nykyisin yhdessä Ismo Laitelan kanssa. Jutta on ammatiltaan työsuojeluvaltuutettu.
Carl Lindelöf
Carl Arvid Lindelöf (22. tammikuuta 1877 Helsinki – 7. joulukuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen viulisti, kapellimestari, musiikkipedagogi ja konserttimestari.
Carl Lindelöfin vanhemmat olivat ylijohtaja, todellinen valtioneuvos Lorenz Leonard Lindelöf ja Gabriella Krogius ja puoliso vuodesta 1906 näyttelijä Helmi Lydia Helenius. Matemaatikko Ernst Lindelöf oli hänen veljensä, samoin kuin professori Uno Lindelöf. Carl Lindelöf tuli ylioppilaaksi 1894 ja harjoitti musiikkiopintoja 1898–1900 Frankfurtissa Hugo Herrmannin johdolla ja 1901–1903 Genevessä Henri Marteaun johdolla. Syksystä 1903 Lindelöf toimi  Helsingin filharmonisen seuran orkesterin konserttimestarina ja Helsingin musiikkiopiston jousikvartetin jäsenenä. Lindelöf tuli tunnetuksi myös orkesterinjohtajana ja toimi muun muassa Kansallisteatterin ja Ruotsalaisen teatterin kapellimestarina. Hän opetti useissa eri oppilaitoksissa, mukaan lukien Sibelius-Akatemia. Kamarimusiikkia hän esitti vuosikymmeniä jousikvartin alttoviulun soittajana. Lindelöfille myönnettiin Director mucises -arvonimi vuonna 1934.
Guy Laroche
Guy Laroche [ɡi la'ʁɔʃ] (16. heinäkuuta 1923 La Rochelle – 17. helmikuuta 1989 Pariisi) oli ranskalainen muotisuunnittelija ja nimeään kantavan muotihuoneen perustaja.
Laroche syntyi Atlantin rannikkokaupungissa La Rochellessa hotellinpitäjän pojaksi. Hän haaveili lääkärin urasta kunnes näki muotinäytöksen ja päättikin ryhtyä vaatesuunnittelijaksi. Hän aloitti hattujen tekijänä kunnes pääsi Jean Dessèsin assistentiksi 1949. 1950-luvun keskivaiheilla hän oli opintomatkalla Yhdysvalloissa tutustumassa valmisvaateteollisuuteen. Pari vuotta sen jälkeen Laroche päätti perustaa oman muotihuoneen Pariisin avenue Franklin D. Rooseveltille. Hän tuli tunnetuksi naisten asujen mielenkiintoisista väriyhdistelmistä, vaatteiden käytännöllisyydestä ja moniin muihin muotiguruihin verrattuna nöyrästä ja vaatimattomasta luonteestaan. 1960-luvun keskivaiheilla Laroche arvosteli ankarasti polven yläpuolelle ulottuvaa, Britanniasta alkunsa saanutta minihamemuotia ja sanoi sen sopivan vain teinitytöille uimarannoilla ja maaseudulla.
Parfyymit ja miestenvaatteet tulivat mukaan Guy Larochen tuoteohjelmaan 1966. Muotihuone laajeni 1970-luvulla, kun suurkaupunkeihin eri puolilla maailmaa perustettiin omia boutique-myymälöitä. Niitä oli Larochen kuoleman aikoihin 1980-luvun lopussa 50, joista 20 Yhdysvalloissa. 1980-luvun loppupuolella Guy Laroche voitti kahdesti arvostetun Kultainen sormustin -palkinnon kauden kauneimmasta vaatteesta.
Ágras
Ágras ( eli (Τεχνητή) Λίμνη Άγρα, "(Technití) Límni Ágra", "Ágraksen tekojärvi") on tekojärvi Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen pinta-ala on vuodenajasta ja lähteestä riippuen noin 7–10 neliökilometriä ja suurin syvyys noin 6 metriä.
Ágras-järvi sijaitsee Édessan kunnassa Péllan alueyksikössä noin 470 metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna. Järvi luotiin vuonna 1953 sähköntuotannon tarpeisiin. Ajan myötä se on kehittynyt paikallisesti merkittäväksi kosteikkoekosysteemiksi. Järvi on osa kahta Natura 2000 -aluetta, joista toinen on luontodirektiivin mukainen ja kooltaan hehtaaria, ja toinen lintudirektiivin mukainen ja kooltaan hehtaaria.
Alfange-luokka
Alfange-luokka oli Portugalin laivaston viiden 1960-luvun lopulla valmistetun aluksen muodostama LCT-luokka.
Luokan alusten suunnitelmat perustuivat brittiläisiin LCT (4) -tyypin suunnitelmiin. Alukset oli varustettu Deccan RM-316 -tutkilla.
Alusten kantokyky oli 270 tonnia. Niiden aseistukseksi vaihdettiin vuonna 1973 kaksi 40 millimetrin tykkiä.
Bombarda-luokka
Bombarda-luokka oli Portugalin laivaston kolmen aluksen muodostama LCT-luokka.
Luokan alusten suunnitelmat perustuivat brittiläisiin LCT (4) -tyypin suunnitelmiin samoin kuin edeltäneen Alfange-luokan alukset, vaikka ne hieman poikkesivatkin toisistaan. Alukset oli varustettu Deccan RM-316 -tutkilla.
Luokan alukset kykenevät kuljettamaan merijalkaväen taisteluosaston.
Argos-luokka (1963)
Argos-luokka oli Portugalin laivaston kymmenen 1960-luvun lopulla valmistetun aluksen muodostama partioveneluokka.
Luokan aluksista kuusi valmistettiin Arsenal do Alfeitella ja loput neljä Viana do Castelolla. Luokan alukset valmistettiin kesäkuusta 1963 syyskuuhun 1965.
Ágios Konstantínos (Sámos)
Ágios Konstantínos () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Vathýn kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Vathýn kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 368 (vuonna 2011).
Ágios Konstantínoksen kylä sijaitsee Sámoksen pohjoisrannikolla noin 20 kilometriä länteen saaren pääkaupungista Sámoksen kaupungista ja noin 12 kilometriä itään Karlóvasista. Kylä on nimetty Pyhän Konstantinuksen mukaan. Kylä koostuu kahdesta osasta, alakylästä "Káto Ágios Konstantínos", joka levittäytyy pitkin merenrantaa, sekä yläkylästä "Páno" (tai "Áno") "Ágios Konstantínos".
Ágios Konstantínos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αγίου Κωνσταντίνου, "Topikí Koinótita Agíou Konstantínou"), johon kuuluu varsinaisen Ágios Konstantínoksen kylän lisäksi kylä Valeontádes. Koko yhdyskunnan väkiluku on 369.
Ámpelos (kylä)
Ámpelos (; myös "Ámbelos") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Vathýn kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Vathýn kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 252 (vuonna 2011).
Ámpeloksen kylä sijaitsee Sámoksen pohjoisissa sisäosissa Karvoúnis- eli Ámpelos-vuoren pohjoisrinteessä pari kilometriä lounaaseen rannikolla sijaitsevasta Ágios Konstantínoksen kylästä ja noin 24 kilometriä länteen saaren pääkaupungista Sámoksen kaupungista. Kylä on ollut olemassa viimeistään 1700-luvulla. Sen nimi viittaa viiniköynnöksiin. Kylän varhaisempi nimi oli "Nenédes" (Νενέδες), mikä oli puolestaan peräisin alueella asuneen suvun nimestä. Kylä nimettiin uudelleen nykyiselle nimelle vuonna 1957.
Ámpelos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αμπέλου, "Topikí Koinótita Ampélou"), johon kuuluvat varsinaisen Ámpeloksen kylän lisäksi kylät Livadáki ja Petalídes. Koko yhdyskunnan väkiluku on 309.
Apóllonas
Apóllonas (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Náxoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Drymalían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan Drymalían kunnallisyksikköön. Apóllonas on osa Koronídan kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 129 (vuonna 2011).
Apóllonas sijaitsee Náxoksen koillisrannikolla lähellä saaren pohjoiskärkeä, noin 35 kilometriä koilliseen saaren pääkaupungista Náxoksen kaupungista. Se on alun perin kalastajakylä ja nykyisin pohjoisen Náxoksen tärkeimpiä turistikyliä. Apóllonas on saanut nimensä Apollon-jumalasta. Paikka on ollut asuttu antiikin ajalta lähtien alueen marmorikaivosten ansiosta.
Kylä tunnetaan ennen kaikkea sen läheltä löydetystä suurikokoisesta, noin 10,5 metriä pitkästä kuros-veistoksesta, joka tunnetaan nimellä Apóllonaksen kuros. Keskeneräiseksi 500-luvulla eaa. jäänyt veistos on edelleen alkuperäisellä työstämispaikallaan. Kylän lähellä on myös toinen, noin seitsemän metriä pitkä kuros. Kylän kirkko on omistettu Pyhälle Johannekselle ("Ágios Ioánnis").
Drakaíoi
Drakaíoi (; myös "Drakéi") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Karlóvasin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Karlóvasin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 89 (vuonna 2011).
Drakaíoin kylä sijaitsee Sámoksen saaren länsipäässä Kérkis-vuoren rinteessä noin 29 kilometriä länteen Marathókampoksesta ja noin 72 kilometrin päässä saaren pääkaupungista Sámoksen kaupungista. Se on saaren syrjäisimpiä, koska sinne pääsee autolla ainoastaan etelästä Kérkis-vuoren rinnettä kiertävää tietä. Kylä on ollut olemassa viimeistään 1600-luvulla. Drakaíoista on hyvä näkymä Ikarían saarelle ja Foúrnoi-saarille. Kylästä saa alkunsa vaellusreitti Megálo Seïtánin ja Mikró Seïtánin rannoille, joihin ei pääse autotietä, sekä edelleen Potámin kylään.
Drakaíoi muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Δρακαίων, "Topikí Koinótita Drakaíon"), johon kuuluu varsinaisen Drakaíoin kylän lisäksi kylä Órmos Agíou Isidórou. Koko yhdyskunnan väkiluku on 112.
Iraío
Iraío (; myös "Iréo") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Pythagóreion kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Pythagóreion kunnallisyksikköön. Iraío on osa Pagóndaksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 849 (vuonna 2011).
Iraío sijaitsee Sámoksen kaakkoisrannikolla noin seitsemän kilometriä lounaaseen Pythagóreion kylästä ja vajaa neljä kilometriä lounaaseen Sámoksen lentokentästä. Se on saanut nimensä, ”Heraion”, lähellä sijaitsevasta Heran temppelin arkeologisesta kohteesta. Kylän kirkko on omistettu apostoleille Pietari ja Paavali ("Pétros kai Pávlos").
Kámpos (Sámos)
Kámpos (; myös "Kámbos") eli Votsalákia (Βοτσαλάκια) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Marathókampoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Marathókampoksen kunnallisyksikköön. Kámpos on osa Marathókampoksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 471 (vuonna 2011).
Kámpos – tai usein pidemmin "Kámpos Marathokámpou" (Κάμπος Μαραθοκάμπου) erotuksena saaren muista saman nimisistä kylistä – sijaitsee Sámoksen lounaisrannikolla Kérkis-vuoren juurella, hieman länteen Órmos Marathokámpousta. Kylä on nykyisin paljolti turistikylä, ja siellä on erilaisia turismipalveluita ja pitkä ranta. Turismiteollisuudessa kylä tunnetaan usein rantansa mukaan nimellä "Votsalákia" (”pikkukivet”). Kylästä lähtevät suositut vaellusreitit Pythagoraan luolalle sekä Evangelístrian luostarille ja edelleen Kérkis-vuoren huipulle.
Koronída
Koronída (, ) eli Komiakí (Κωμιακή) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Náxoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Drymalían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan Drymalían kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 279 (vuonna 2011).
Koronída sijaitsee Náxoksen pohjoisten sisäosien vuorilla noin 34 kilometriä koilliseen saaren pääkaupungista Náxoksen kaupungista. Kylän alueella on ollut asutusta jo mykeneläisellä kaudella, miltä ajalta on löydetty hauta. Frankkivallan ajalta kylässä on linna. Kylän tärkein kirkko on omistettu Neitsyt Marialle ("Panagía Theosképasti").
Koronída muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κορωνίδος, "Topikí Koinótita Koronídos"), johon kuuluvat varsinaisen Koronídan kylän lisäksi kylät Agiá, Apóllonas, Chília Vrýsi, Farakló, Kámpos, Myrísis ja Taxiárchis. Koko yhdyskunnan väkiluku on 594.
Manolátes
Manolátes () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Vathýn kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Vathýn kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 131 (vuonna 2011).
Manolátes sijaitsee Sámoksen pohjoisissa sisäosissa Karvoúnis-vuoren pohjoisrinteessä, noin 25 kilometriä länteen saaren pääkaupungista Sámoksen kaupungista. Kylän kerrotaan saaneen nimensä sen ensimmäisestä asukkaasta, joka oli nimeltään Manólis ja muutti seudulle 1700-luvulla. Kylä on rakennuskannaltaan perinteinen. Hieman idempänä sijaitsee Vourliótesin kylä. Kylien välillä kulkee vaellusreitti.
Manolátes muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μανολατών, "Topikí Koinótita Manolatón"), johon kuuluu varsinaisen Manolátesin kylän lisäksi Margarítesin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 131.
Mélanes
Mélanes () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Náxoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Náxoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan Náxoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 414 (vuonna 2011).
Mélanes sijaitsee Náxoksen läntisissä sisäosissa noin kahdeksan kilometriä itään saaren pääkaupungista Náxoksen kaupungista. Kylä on rakennettu rinteeseen noin 63 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimi viittaa mustaan ("melas") väriin, ja sitä on selitetty muun muassa alueen tummalla maaperällä. Mélaneen paikka on ollut asuttu jo antiikin ajalla, jolta ajalta sieltä on tehty useita rakennus- ja esinelöytöjä. Kylän lähellä sijaitsevat Flerión eli Mélaneksen kurokset. Muita esinelöytöjä on Náxoksen arkeologisessa museossa. Kylän ympäristössä on useita keskiaikaisia torneja. Nykyisin Mélaneen ympäristö on suosittu vaelluskohde.
Mélanes muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μελάνων, "Topikí Koinótita Melánon"), johon kuuluvat varsinaisen Mélaneen kylän lisäksi kylät Ágios Thalélaios, Kourounochóri ja Mýloi. Koko yhdyskunnan väkiluku on 652.
Órmos Marathokámpou
Órmos Marathokámpou () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Marathókampoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Marathókampoksen kunnallisyksikköön. Órmos Marathokámpou on osa Marathókampoksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 194 (vuonna 2011).
Órmos Marathokámpou sijaitsee Sámoksen lounaisrannikolla. Se on ylempänä sijaitsevan Marathókampoksen ranta-asutus ja satama. Hieman länteen sijaitsee Kámpoksen eli Votsalákian kylä.
Pagóndas
Pagóndas () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Pythagóreion kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Pythagóreion kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 518 (vuonna 2011).
Pagóndaksen kylä sijaitsee Sámoksen eteläisissä sisäosissa noin 12 kilometriä länteen Pythagóreion kylästä. Se on rakennettu vuorenrinteeseen noin 156 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on perustettu viimeistään 1700-luvulla Sámoksen uudelleenasuttamisen jälkeen, ja se on ollut saaren vauraimpia maanviljelyskyliä hyvien viljelysmaiden ansiosta.
Pagóndas muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Παγώνδου, "Dimotikí Koinótita Pagóndou"), johon kuuluvat varsinaisen Pagóndaksen kylän lisäksi kylät Iraío ja Kolóna. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 395.
Vourliótes
Vourliótes (; myös "Vurliótes") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Vathýn kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Vathýn kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 376 (vuonna 2011).
Vourliótesin kylä sijaitsee Sámoksen pohjoisissa sisäosissa noin 21 kilometriä länteen saaren pääkaupungista Sámoksen kaupungista ja noin 20 kilometriä itään Karlóvasista. Se on rakennettu Karvoúnis-vuoren pohjoisrinteeseen noin 300 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on syntynyt 1500-luvulla. Sen ensimmäiset asukkaat tulivat Vähästä-Aasiasta Voúrlan kylästä, mistä kylä on saanut nimensä. Hieman lännempänä sijaitsee Manolátesin kylä. Kylien välillä kulkee vaellusreitti.
Vourliótes muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Βουρλιωτών, "Topikí Koinótita Vourliotón"), johon kuuluvat varsinaisen Vourliótesin kylän lisäksi kylät Avlákia ja Kámpos sekä Vrontianín luostari ("Moní Vrontá"). Koko yhdyskunnan väkiluku on 501.
Agía Pelagía (Iraklion)
Agía Pelagía () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Malevízin kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Gázin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Malevízin kunnan Gázin kunnallisyksikköön. Agía Pelagía on osa Achládan kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 480 (vuonna 2011).
Agía Pelagía sijaitsee Kreetan pohjoisrannikolla noin 20 kilometriä länteen saaren pääkaupungista Iraklionista. Antiikin aikana kylän paikalla sijaitsi Apellonian eli Apollonian kaupunki. Nykyinen kylä on kehittynyt turismikyläksi 1960-luvulta lähtien, ja siellä on useita hotelleja. Alueella on rantoja ja lukuisia pieniä poukamia.
Chárakas
Chárakas (; myös "Hárakas") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Archánes-Asteroúsian kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Asteroúsian kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Archánes-Asteroúsian kunnan Asteroúsian kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 812 (vuonna 2011).
Chárakaksen kylä sijaitsee Kreetan eteläisissä keskiosissa noin 17 kilometriä itäkaakkoon Ágioi Dékan kylästä ja noin 45 kilometriä etelään Iraklionista. Kylän nimi oli venetsialaisvallan aikana "San Giovanni". Myöhemmin kylä sai nimen "Chárakas" sen laidalla olevasta 35 metriä korkeasta kalliolohkareesta (Kreetan murteella "charáki"). Kylän nähtävyyksiin kuuluvat linna ja kirkko, jotka sijaitsevat kyseisellä kalliolla. Chárakaksen pääelinkeino on maatalous.
Chárakas muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Χάρακος, "Topikí Koinótita Chárakos"), johon kuuluvat varsinaisen Chárakaksen kylän lisäksi kylät Agía Fotiá ja Doráki. Koko yhdyskunnan väkiluku on 870.
Fourfourás
Fourfourás (; myös "Furfurás") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Amárin kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Kouríteen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Amárin kunnan Kouríteen kunnallisyksikköön. Fourfourás muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Φουρφουρά, "Topikí Koinótita Fourfourá"). Kylän väkiluku on 605 (vuonna 2011).
Fourfouráksen kylä sijaitsee Kreetan läntisissä keskiosissa Ída- eli Psiloreítis-vuoren länsipuolella linnuntietä noin 27 kilometriä kaakkoon Réthymnosta. Se on rakennettu noin 460 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimen on selitetty tulevan joko alueen tuulista tai venetsialaisvallan ajalta samannimisestä perheestä.
Nykyisin Fourfourás tunnetaan erityisesti helpoimman Ída-vuorelle johtavan vaellusreitin lähtöpisteenä. Reitti on osa Euroopan kaukovaellusreittiä E4. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat sen bysanttilais- ja venetsialaisaikaiset kirkot, mukaan lukien Pyhän Yrjön (Georgioksen, "Ágios Geórgios"), Pyhän Antonioksen ("Ágios Antónios"), Pyhän Nektarioksen ("Ágios Nektários"), Pyhän Paraskevan ("Agía Paraskeví") sekä Neitsyt Marian ("Panagía") kirkot.
Káto Asítes
Káto Asítes () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Iraklionin kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Gorgolaḯniksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Iraklionin kunnan Gorgolaḯniksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1 076 (vuonna 2011).
Káto Asítesin kylä sijaitsee Kreetan keskiosissa noin 23 kilometriä lounaaseen Iraklionin kaupungista. Se on rakennettu Ída- eli Psiloreítis-vuoren itärinteeseen noin 459 metrin korkeudelle merenpinnasta laskettuna. Kylän nimi johdetaan Assoksesta tulleisiin ja seudulle pysyvästi asettuneisiin sotilaisiin, jotka olivat mukana palauttamassa saarta Bysantin valtaan vuonna 961. Kylän tärkeimmät kirkot on omistettu Pyhälle Paraskevalle ("Agía Paraskeví") sekä Vapahtajan kirkastumiselle ("Metamórfosi tou Sotíros"). Kylän nähtävyyksiin kuuluu myös Gorgolaḯniksen luostari ("Moní Gorgolaḯni").
Káto Asítes muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κάτω Ασιτών, "Topikí Koinótita Káto Asitón"), johon kuuluu varsinaisen Káto Asítesin kylän sekä Gorgolaḯniksen luostarin lisäksi myös Nísin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 083.