Sepeltasku
Sepeltasku, aiemmalta nimeltään Idänpensastasku ("Saxicola maurus") on sieppojen heimoon kuuluva varpuslintu. Sen alalajit luokiteltiin aiemmin mustapäätaskun alalajeiksi.Sitä ei pidetä uhanalaisena ​​lajina. Kuten muutkin siepot , se on aiemmin sijoitettu rastaisiin ("Turdidae").
On viisi tai kuusi alalajia , "Saxicola maurus maurus", "Saxicola maurus stejnegeri", "Saxicola maurus variegatus", "Saxicola maurus armenicus", "Saxicola maurus indicus" ja "Saxicola maurus przewalski".
Aiemmin sepeltasku ja mustapäätasku luokiteltiin nykyisen afrikantaskun alalajeiksi.
Suomessa tavataan toukokuussa, kesällä ja syys-lokakuussa. Sepeltasku on harhautunut noin 100 kertaa Suomeen ja on nykyisin jokavuotinen vierailija.
Varoitusääni on karhea ""trak"".
Kutsuääni on kova ""vist trak-trak..."".
Laulu on nopea, hankaava viserrys.
Pituus: 12,5-13 cm.
Paino: 14-17 g.
Siipiväli: 18-21 cm.
Sepeltasku muistuttaa sen lähintä elossa olevaa sukulaista mustapäätaskua ("Saxicola rubicola"), mutta on tummempi yläpuolelta ja vaaleampi alapuolelta.
Jos se nähdään läheltä, se voidaan erottaa mustapäätaskusta.
Muistuttaa suuresti mustapäätaskua, mutta koiraan yläperälaikku on kokovalkoinen ja viiruton, kaulan valkoinen sepelkuvio laajempi ja ulottuu pidemmälle niskaan sekä rinnan oranssinpunainen alue pienempi. Koiraan pää, selkä ja kurkku ovat mustat ja hartialaikku laajalti valkoinen.
Naaraan ja nuoren puku on vaaleampi. Talvisella naaraalla ja nuorella silmän päällä saattaa olla valkoista. Naaras on himmeämpi kuin koiras, pää on ruskea ja kaulansivun laikku likaisenvalkea. Nuoren kurkku on vaalea, mutta silmäkulmanjuova puuttuu toisin kuin pensastaskulla. Nuori lintu on hankalammin määritettävissä.
Puku on kirkkaimmillaan pesimäaikaan. Yläperä ja silmäkulmajuova ovat hyvin vaaleita ja kyynärsiiven laikku valkoinen. Keväällä kaulan sivuilla ja hartioilla isot valkoiset laikut. Pyrstö tumma, yläperä vaalea ja hartioilla valkoista. Pää on tumma, kaulasepel valkoinen, yläperä vaalea ja pyrstö kokomusta.
Sepeltasku pesii Aasiassa ja itäisimmässä Euroopassa ja talvehtii Vanhan maailman tropiikissa. 
Sepeltasku pesii Itäisellä Kaukasuksella, Kaakkois-Turkissa, Länsi.Iranissa, Keski-Siperiassa, Himalajalla ja Kiinan länsi- ja keskiosissa. Euroopan alueella sepeltasku pesii Etelä-ja Keski-Euroopassa. Talvehtimisalueita on Aasian lauhkeissa osissa: Japanissa, Thaimaassa ja Intiassa. Lintua tavataan harhailijana Länsi-Euroopassa ja jopa AlaskassaPesimäalue kattaa suurimman osan Aasiaa, noin leveyspiirin 71 ° N Siperiasta etelään Himalajaan ja Lounais- Kiinaan , ja länteen Itä- Turkkiin ja Kaspianmeren alueelle. Se myös pesii kaukana koilliseen Euroopassa , pääasiassa Venäjällä , mutta joskus niin pitkälle länteen kuin Suomessa.
Sepeltasku on Suomessa harhailija, joka on myös pesinyt muutamia kertoja.
Sitä tavataan usein rantaniityllä, vijelysmailla tai kedoilla. Sitä tavataan yös luodoilla, kareilla ja saarilla.
Sepeltasku istuu usein näkyvällä paikalla. Pieni, pystyssä istuva, lyhytpyrstöinen tasku. Istuu pystyssä, ruumis tanakka ja pyrstö lyhyt. Istuu pensaiden latvassa ja langalla.
Sepeltaskun pesä on maassa mättäässä tai matalalla kasvillisuuden varassa. Munia 4–6, joita naaras hautoo noin 2 viikkoa.
Sepeltaskun ravintoa ovat pienet ja keskikokoiset hyönteiset sekä muut selkärangattomat. Se pyydystää sekä lentäviä että maassa tai kasvillisuudessa liikkuvia selkärangattomia.