Martin koulu (Turku)
Martin koulu on peruskoulun luokkien 1–6 koulu Turun Martin kaupunginosassa Paavo Nurmen stadionin vieressä sen länsipuolella. Vuonna 1927 avatussa koulussa opiskelee nykyisin noin 400 oppilasta. Oppilaat tulevat kouluun Martin kaupunginosasta, mutta erikoisluokkana Martin koulussa voi opiskella kuvataideluokalla luokilla 3-6. Kuvataideluokkatoiminta alkoi Martin koulussa kokeiluna syksyllä 1989, mutta vuonna 1993 toiminta vakinaistettiin ja nykyisin kuvataideluokkien oppilasalueena on koko Turun kaupunki.
Vuonna 1905 kansakoulujen vuosiraportissa todettiin, että Turussa oli pulaa sopivista luokkahuoneista Aurajoen itäisellä puolella. Tämän seurauksena kun seuraavana vuonna kaupunki jaettiin neljään koulupiiriin, liitettiin jakopäätökseen suunnitelma uudesta koulurakennuksesta, joka tuli rakentaa kattamaan Martin ja Itärannan kaupunginosien nousevat oppilasmäärät. Rakennustarvetta perusteltiin tuolloin sekä tilatarpeella, että oppilaiden turvallisuudella koulumatkoihin liittyen. Monet Aurajoen itäpuolella asuvat lapset joutuivat käymään koulua länsirannan puolella, mikä erityisesti kelirikon aikana talvella aiheutti vaaratilanteita ja oli hankalaa. Suurin osa Martin ja Itärannan lapsista kävi koulua Eerikinkadulla sijaitsevassa Wiklundin koulussa tai Sirkkalankadun koulussa.
Erimielisyydet kouluhankkeiden kiireellisyydestä ja tärkeysjärjestyksestä sekä myöhemmin puhjennut Suomen sisällissota lykkäsivät koulun rakentamispäätöstä eteenpäin, kunnes vuonna 1926 rakennustyöt alkoivat Turun urheilupuiston laidassa sijaitsevalla tontilla. Koulu nimettiin sekä kaupunginosan että sen seurakunnan mukaisesti Martin kouluksi ja se aloitti toimintansa syyslukukauden alussa syksyllä 1927. Virallisesti koulu vihittiin käyttöön 10. joulukuuta 1927.
Valmistuessaan Martin koulu oli Turun suurin koulurakennus. Rakennuksen suunnittelivat kaupungin arkkitehti J. Eskil Hindersson sekä apulaisarkkitehti Harald Smedberg. Taloon rakennettiin nelikerroksinen päärakennus, jonka molemmissa päädyissä on kolmikerroksiset siipirakennukset. Koulurakennuksen alkuperäinen suunnitelma sisälsi mahdollisuuden jatkokoulun sisällyttämiseen samaan rakennukseen, mutta suurin osa talosta varattiin kansakoululle. Rakennuksessa oli käytössä kuusitoista luokkahuonetta ja erilliset luokkatilat piirustusta, luonnontietoa, tyttöjen käsityötä, poikien käsityötä ja kotitaloutta varten. Lisäksi itäiseen siipeen rakennettiin yhdistetty juhla- ja liikuntasali.
Jatkokoululle oli alun perin varattu Aurajoen puoleinen rakennuksen läntinen siipi, johon sijoitettiin poikajatkokoulun metallityöluokka, paja, varasto, veistoluokka, konehuone ja maalaushuone sekä tyttöjatkokoulun käsityöluokka, kutomoluokka ja piirustusluokka. Lisäksi rakennuksessa oli useita opettajanhuoneita, opetusvälinevarastoja, pannuhuone sekä vahtimestarin ja lämmittäjän asuinhuoneet. Koulussa asui oma vahtimestari vuodesta 1927 vuoteen 1973 asti. Koulussa oli aikaan nähden edistyksellinen varustus, sillä koulussa oli oma vesiklosetein varustettu ulkohuone sekä erillinen kylpyhuone suihkulaitteineen.
Nykyisin koulussa on käytössä 15 luokkahuonetta, neljä pienryhmätilaa, ATK-luokka, musiikkiluokka, kirjasto, tekstiilityötila, teknisen työn tila, kuvataidetila, koulukeittiö ja ruokala, hallintotila, kaksi opettajanhuonetta sekä yhdistetty juhla- ja liikuntasali. Koulua on kunnostettu vuodesta 2000 lähtien vastaamaan paremmin nykyajan vaatimuksia.
Ensimmäisen lukukauden alussa vuonna 1927 Martin koulussa opiskelija 777 oppilasta. Heistä 286 oli alakansakoululaisia, 292 yläkansakoululaisia ja loput jatkokoululaisia. Martin koulu oli tällöin oppilasmäärältään Turun suurin koulu ja sen oppilasmäärä muodosti viidenneksen kaikista Turun kansakoululaisista. Oppilasmäärät pysyivät suunnilleen samana toisen maailmansotaan asti, laski sotavuosien ajaksi ja lähti sodan jälkeen nopeaan nousuun suurten ikäluokkien myötä.
Oppilasmäärän huippu saavutettiin lukuvuonna 1957-1958, jolloin koulussa opiskelija 1214 oppilasta. Näin suuri oppilasmäärä ei voinut opiskella koulussa samanaikaisesti tilojen ahtauden vuoksi, minkä vuoksi koulussa opiskeltiin vuodesta 1947 lähtien kahdessa vuorossa. Alakoulussa aamuvuoro opiskelija kello kahdeksasta kahteentoista ja iltapäivävuoro kello kahdestatoista neljään. Yläkoululaiset opiskelivat tuolloin tuntia myöhemmin yhdeksästä yhteen ja yhdestä viiteen. Jatkokoulun puolella opiskeltiin toisen maailmansodan jälkeen myös vuorolukuina vuodesta 1952 lähtien vuoteen 1958 asti. Tämän jälkeen jatkokoulu muuttui kansalaiskouluksi ja se muutti kokonaan pois Martin koulun tiloista.
1960-luvulta lähtien oppilasmäärät laskivat hiljalleen, kunnes 1970-luvun alussa oppilaita oli 668 ja opetusryhmiä 21. Oppilasmäärien lasku kiihtyi ja lukuvuonna 1980-1981 oppilasmäärä oli enää 330 ja opetusryhmiä oli 13. 80-luvun loppuun mennessä oppilasmäärä laski 242:een ja lopulta 1990-luvulla nykyiseen noin 200 oppilaaseen ja noin kymmeneen opetusryhmään.