Sergei ja Julia Skripalin myrkytystapaus
Yhdistyneen kuningaskunnan tiedustelupalvelun hyväksi työskennellyt entinen venäläinen sotilastiedustelija Sergei Skripal ja hänen tyttärensä Julia myrkytettiin Salisburyssa, Englannissa novitšok-hermomyrkyllä 4. maaliskuuta 2018. Skripalit selvisivät murhayrityksestä elossa, mutta tapaus vaikutti kuolettavasti myös sivullisiin ja siitä seurasi kansainvälinen diplomaattinen kriisi.
Britannian hallitus syytti Venäjää murhayrityksestä ja ryhtyi rankaiseviin toimenpiteisiin Venäjää vastaan karkottamalla venäläisiä diplomaatteja. Britannian liittolaiset tukivat sen virallista arviota tapauksesta ja ryhtyivät myös toimenpiteisiin. Venäjä kiisti väitteet ja ryhtyi vastatoimiin Britanniaa ja sen liittolaisia vastaan.
Britannia nimesi myrkytykseen syyllisiksi Aleksander Petrovin ja Ruslan Boširovin, venäläisen sotilastiedustelupalvelun agentit, oikeilta nimiltään Aleksandr Miškin ja Anatoli Tšepiga.
Maaliskuussa 2018 Sergei Skripal ja hänen tyttärensä myrkytettiin novitšok-hermomyrkyllä Salisburyn kaupungissa.
BBC:n mukaan sekä Sergei että Julia olivat olleet venäläisten viranomaisten tarkkailun alaisina ennen myrkytystä: esimerkiksi Julian sähköpostiin oli murtauduttu. Venäläisen uutissivusto Fontankan siteeraamien tšekkiläisten tiedotusvälineiden mukaan Venäjän sotilastiedustelu oli seurannut Sergei Skripalia ainakin vuodesta 2014 lähtien.
Perjantaina 2.3.2018 kaksi miestä nousi Moskovassa lentokoneeseen, joka laskeutui Gatwickin lentoasemalle Britanniassa. Heillä oli Britannian pietarilaisen konsulaatin myöntämät viisumit, jotka he olivat saaneet esiintymällä liikemiehinä. Heillä oli matkustusasiakirjoina aidot Venäjän passit. He asettuivat yöksi City Stay -hotellille Itä-Lontoossa. Lauantain iltapäivällä he matkustivat Salisburyyn tiedustelumatkalle ja palasivat kahden tunnin kuluttua Lontooseen. Sunnuntaiaamulla kello 8:00 he lähtivät hotellilta uudestaan, palasivat Salisburyyn ja kävivät Sergei Skripalin asunnon läheisyydessä. Silloin he asettivat Novitšok-hermomyrkkyä talon ulko-oven kahvaan. Sen jälkeen miehet palasivat Lontooseen ja kello 22:30 he lähtivät Heathrown lentokentältä Aeroflotin lennolla Moskovaan.
Myrkky olisi tuntunut oven avaajasta märältä, mutta vaarattomalta. Novitsok-kemikaalien monista varianteista Skripalien myrkytykseen käytettiin ehkä A-234:ää.
Kyseisenä päivänä Skripalit söivät ravintolassa ja kävivät pubissa. Ravintolassa Sergei Skripal huusi ja käyttäytyi sekavasti, mahdollisesti myrkyn vaikutuksesta. Myöhemmin ohikulkija näki Skripalit istumassa penkillä nähtävästi jonkin vahvan aineen vaikutuksen alaisina: nainen nojasi mieheen sammuneen näköisenä ja mies katsoi taivaalle ja teki omituisia eleitä käsillään.
Skripaleista soitettiin poliisille sunnuntaina 4. maaliskuuta 2018 noin kello 16:15. Pari oli liikkumaton eikä reagoinut ärsykkeisiin. Heillä ei ollut ulkoisia vammoja. Ymmärrettyään käsillä olevan lääketieteellinen hätätilanne, poliisi kutsui apuvoimia. Ambulanssi ja palomiehet saapuivat paikalle. Kyseessä epäiltiin olevan opioidien yliannostus. Kello 17:10 lääkärihelikopteri kuljetti naisen sairaalaan. Mies vietiin ambulanssilla. Heidät kuljetettiin tehohoitoon Salisburyn aluesairaalaan.
Pian paikalla olleet poliisit ja ensihoitajat ilmoittivat kärsivänsä oudoista oireista: heidän silmänsä kutisivat ja heillä oli hengitysvaikeuksia.
Skripal ja hänen tyttärensä olivat kriittisessä tilassa. Sairaalan henkilökunta ei uskonut uhrien selviävän elossa. Sairaalan työntekijät eivät olleet suojautuneet hermomyrkyiltä ja pelkäsivät joutuvansa itsekin aineen vaikutukselle alttiiksi. Sairaalassa Skripaleille annettiin voimakasta rauhoittavaa ainetta, mikä auttoi heitä sietämään lääketieteellisiä laitteita, joihin heidät kytkettiin, ja myös suojasi heitä hermomyrkyn aiheuttamilta aivovaurioilta.
Skripaleiden lisäksi myös kolme tapausta tutkinutta poliisia sai oireita myrkystä. Yksi poliiseista sai myrkkyä itseensä Skripalin kotitalolla. Hän pääsi sairaalasta 22.3. ja kertoi lehdille uskovansa, ettei palaa enää koskaan entiselleen. Myrkky vaikutti myös 38 muuhun henkilöön, mutta heidän oireensa jäivät vähäisiksi.
25 päivän kuluttua myrkytyksestä Julia Skripal oli tullut tajuihinsa ja oli paranemassa. 33 päivän kuluttua myös Sergei Skripal oli tullut tajuihinsa. Sergei Skripal ei toipunut murhayrityksestä yhtä hyvin kuin tyttärensä. Venäjän suurlähetystö toivotti Skripalille pikaista paranemista.
Julia Skripal pääsi sairaalasta 36 päivän jälkeen. Sergei Skripal pääsi sairaalasta 18.5.2018, kun myrkytyksestä oli kulunut 75 päivää. He jatkavat toipumistaan paikassa, jonka sijaintia ei kerrota julkisuuteen.
Poliisi sulki yleisöltä useita alueita kaupungin keskustasta, mm. "Zizzi"-ravintolan ja "The Bishop's Mill" -pubin. Ravintola ja pubi avataan seuraavan kerran vuoden 2018 jouluun mennessä. Suojavarusteisiin sonnustautuneet joukot puhdistivat katua vesiletkuilla. Yhdeksän paikkaa Salisburyssä oli puhdistettava hermomyrkyn jäämistä, joita myrkyn kanssa tekemisiin joutuneet uhrit olivat levittäneet ympäri kaupunkia. Useiden tapauksessa mukana olleiden hälytysajoneuvojen arvioitiin mahdollisesti saastuneen myrkystä, joten ne suljettiin varastoon ja lopulta haudattiin kaatopaikalle. Tapauksen parissa työskenteli kellon ympäri noin 250 vastaterrorismijaoston etsivää, jotka tutkivat yli 5 000 tuntia turvakamerakuvaa, 1 350 takavarikoitua todistuskappaletta ja 500 todistajaa. Poliisin operaatio tuli maksamaan ainakin 7,5 miljoonaa puntaa (n. 8,5 miljoonaa euroa).
"The Telegraph" -lehden tietojen mukaan poliisi on sittemmin tunnistanut epäillyt tekijät . Kasvojentunnistusteknologian avulla poliisi on tunnistanut kaksi viranomaisille aikaisemmin tuntematonta henkilöä, jotka poistuivat Britanniasta matkustajalennolla peitenimen turvin. Poliisi uskoo heidän olevan tällä hetkellä Venäjällä. Tutkijoiden mukaan iskun tekijät ovat todennäköisesti Venäjän sotilastiedustelupalvelun GRU:n nykyisiä tai entisiä agentteja.
5. syyskuuta 2018 Britannian syyttäjänlaitos nimesi myrkyttäjät: he ovat Aleksander Petrov ja Ruslan Boširov – mutta viranomaisten mukaan nämä nimet lienevät keksittyjä. "Daily Telegraphin" mukaan poliisi kuitenkin tietää kummankin oikean henkilöyden. Heitä syytetään Skripaleiden ja myrkkyä saaneen poliisin murhayrityksestä, tarkoituksellisesta ruumiinvamman tuottamuksesta sekä novitšokin käytöstä vastoin kemiallisten aseiden kieltosopimusta. Britannia on antanut miehistä eurooppalaisen pidätysmääräyksen, mutta ei vaadi syyllisiä luovutettaviksi, sillä Venäjän perustuslaki ei luovutusta salli.
Pääministeri Theresa Mayn mukaan epäillyt ovat Venäjän sotilastiedustelun GRU:n palveluksessa ja toimivat esimiestensä käskystä. Yhdysvaltojen, Ranskan, Saksan ja Kanadan johtajat ilmoittivat tukevansa Britannian päätelmiä ja olevansa varmoja, että myrkytyksestä epäillyt ovat GRU:n palkkalistoilla ja että Skripalin murhayritys oli hyväksytty korkealla tasolla Venäjän hallituksessa.
Alkuun Venäjä ilmoitti, että epäillyt ovat sille tuntemattomia. "Median julkaisemat nimet, kuten myös heidän valokuvansa, eivät merkitse meille mitään", vakuutti Venäjän ulkoministeriön edustaja. Venäjän johdon mukaan Venäjällä ei ole mitään tekemistä myrkytyksen kanssa. Vladimir Putinin mukaan kyseiset miehet ovat siviilejä, eivät sotilastiedustelun palveluksessa, eikä koko tapauksessa ole mitään erikoista tai rikollista.
Tämän jälkeen syyllisiksi nimetyt miehet esiintyivät Venäjän valtiollisen RT-kanavan televisiohaastattelussa. He sanoivat olevansa liikemiehiä, jotka tutkivat urheiluravinteiden markkinoita. He sanoivat olleensa Salisburyssa turisteina ja tulleensa katsomaan Salisburyn katedraalia, mutta lähteneensä seuraavalla junalla takaisin, koska satoi lunta. He kiistivät työskentelevänsä Venäjän sotilastiedustelulle ja kiistivät jyrkästi väitteet myrkystä.
Britannian poliisin mukaan kaksikon hotellihuoneesta löytyi jäämiä novitšokista.
Tutkivan kansalaisjournalismin sivusto Bellingcat kertoo selvittäneensä miesten todellisen henkilöyden.
“Ruslan Boširov” on todellisuudessa Venäjän sotilastiedustelun GRU:n palkittu upseeri Anatoli Vladimirovitš Tšepiga. Eversti Tšepiga on syntynyt vuonna 1979 Amurin alueella Venäjän Kaukoidässä. 18-vuotiaana hän liittyi Venäjän Kaukoidän sotilasakatemiaan Blagoveštšenskissä. Hän on Venäjän spetsnaz-erikoisjoukkojen sotilas, joka on sotinut Tšetšeniassa ja Ukrainassa. Hänellä oli merkittävä rooli toisessa Tšetšenian sodassa. Hänelle on myönnetty yli 20 erilaista kunniamerkkiä, mm. vuonna 2014 Venäjän federaation sankari -merkki, joka on Venäjän korkein sotilaallinen kunniamerkki. Tšepiga otti käyttöön peitenimen Ruslan Boširov vuosien 2003 ja 2010 välillä.
Aleksandr Petrov -nimellä esiintynyt henkilö on todellisuudessa Aleksandr Jevgenjevitš Miškin. Miškin on Bellingatin ja venäläisen toimittajaryhmän Insiderin selvitysten mukaan 39-vuotias Venäjän sotilastiedustelun GU:n eli entisen GRU:n sotilaslääkäri. Miškin on syntynyt vuonna 1979 pienessä Lojgan kylässä Arkangelin alueella Pohjois-Venäjällä. Myös Miškin on nimetty Venäjän federaation sankariksi.
Bellingat perustaa väitteensä mm. henkilön tuntevien ihmisten todistuksiin, kopioihin henkilöllisyystodistuksista, sotilaskoulujen vuosikirjakuviin sekä julkisista tietokannoista löytyneisiin osoitetietoihin, passihakemuksiin ja passikuviin.
Murhayritykseen liittyy kolmaskin venäläisagentti, joka suoritti tiedustelutehtävän ennen iskua. Hänen henkilöllisyytensä on viranomaisten tiedossa. Venäläisen uutissivusto Fontankan mukaan kolmas henkilö on 45-vuotias GRU:n agentti Sergei Fedotov. Fedotov vieraili Britanniassa ja poistui maasta samoina päivinä kun kaksi muutakin teosta epäiltyä venäläistä. Lisäksi Fedotovin passinnumero on samaa sarjaa kuin sotilastiedustelun agenteilla.
Viranomaiset uskovat, että salamurhaaja tiesi, että myrkky tultaisiin tutkinnassa yhdistämään Venäjään, ja tämän olisi tarkoitus toimia varoituksena loikkareille ja tiedonantajille. Sen, että teko tapahtui kaukana Lontoosta, on tarkoitus viestittää, että mikään paikka ei ole Venäjän ulottumattomissa.
Kyseessä oli ensimmäinen kerta toisen maailmansodan jälkeen, kun sotilaallista hermomyrkkyä käytettiin Euroopan maaperällä. Saksan ulkoministeri Heiko Maas totesi, että ensimmäisen kerran toisen maailmansodan loputtua kemiallista asetta käytettiin keskellä Eurooppaa.
Yleisellä tasolla hermomyrkyistä tiedetään, että vaikka ihminen selviäisi niiden kosketuksesta hengissä, hänelle jää todennäköisesti erilaisia hermostollisia oireita loppuiäksi. Hermokaasujen tiedetään aiheuttavan kuoleman lisäksi mm. hermojen tuhoutumista, kipuja, tuntohäiriöitä, halvautumista, rauhattomuutta, ärtyvyyttä, tasapainohäiriöitä ja puhevaikeuksia. Skripalien vammat saattavat vaatia jatkuvaa hoitoa.
Ison-Britannian mukaan Venäjän valtio oli vastuussa myrkytyksestä. Ulkoministeri Boris Johnsonin mukaan oli "ylivoimaisen todennäköistä", että Vladimir Putin oli määrännyt iskun. 12. maaliskuuta Theresa May sanoi, että Britannian hallitus päättelee, että Venäjä oli todennäköisesti teon takana, koska asiantuntijat olivat tunnistaneet käytetyn myrkyn; koska tiedettiin, että Venäjä on kyseistä myrkkyä aiemmin tuottanut ja kykenisi siihen edelleen; koska Venäjän tilillä on salamurhia ennestään; ja koska Venäjä pitää loikkareita salamurhien kohteena. Joko kyse oli Venäjän valtion toimesta tai sitten Venäjä on päästänyt myrkyn otteestaan ja se on päätynyt muiden käsiin. Jollei Venäjä esitä uskottavaa vastausta, johtopäätös on se, että kyse oli Venäjän valtion toimesta Yhdistynyttä Kuningaskuntaa vastaan.
Venäjän mukaan Venäjää mustamaalataan. Venäjän ulkoministeriön edustajien mukaan myrkytykset olivat Britannian järjestämä näytös, jolla pyritään sotilasmenojen kasvattamiseen tai siirtämään huomiota pois Brexitistä. Vladimir Putin sanoi syytöksiä houreiksi ja Venäjän syyllisyyttä mahdottomaksi ajatella. Putinin mukaan Venäjällä ei ole kemiallisia aseita. Suurlähettilään mielestä Britannian oma kemiallisten aseiden tutkimuslaitos voisi olla teon takana. Muita mahdollisia syyllisiä voisivat olla Tsekki, Slovakia, Yhdysvallat tai Ruotsi. Venäjän media levitti kaikkiaan 20:a erilaista vaihtoehtoista selitystä, joiden mukaan syyllisiä saattoivat olla esimerkiksi Britannia, Ukraina, Skripal itse tai hänen anoppinsa. Venäjän edustaja nimitteli Britannian puolustusministeriä älyllisesti kyvyttömäksi ja hänen lausuntoaan "moukkamaisen vanhan harpyijan" puheiksi. Venäjän mukaan Britannian toimet tapauksen selvittämiseksi ovat onnettomia ja apuun tarvittaisiin Sherlock Holmes tai Hercule Poirot. Venäjän TV-kanavat enimmäkseen vaikenivat tapauksesta, mutta 7.3. valtiojohtoisen TV-kanavan iltauutiset välitti varoituksen maanpettureille.
Yhdysvallat asettui Ison-Britannian puolelle ja kutsui tekoa "törkeäksi Kemiallisten aseiden kieltosopimuksen loukkaukseksi ja kansainvälisen lain rikkomukseksi". Eurooppa-neuvosto oli samaa mieltä Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen arviosta, jonka mukaan on hyvin todennäköistä, että Venäjän federaatio on vastuussa iskusta ja että uskottavaa vaihtoehtoista selitystä ei ole.
Kun Aleksandr Litvinenko murhattiin 2006, vastatoimena diplomaatteja karkotettiin, viisumirajoituksia asetettiin, tiedusteluyhteistyö katkaistiin, pääepäiltyjen varat jäädytettiin ja heidän luovuttamistaan Britanniaan vaadittiin. Nämä toimet ovat edelleen voimassa. Tätä moitittiin vaisuksi reaktioksi, ja syyn väitettiin olevan siinä, että Lontoon kiinteistömarkkinat ja rahoitussektori houkuttelivat miljardien edestä venäläistä rahaa.
Tehokkaita keinoja olisivat konkreettiset ja laajat taloudelliset pakotteet sekä nimettyihin henkilöihin kohdistuvat toimenpiteet, mutta sellaisiin brittihallitus ei päätynyt.
Tapauksen vuoksi maat karkottivat toistensa diplomaatteja. Ensin Britannia karkotti 23 venäläistä diplomaattia. Se on noin 40 prosenttia suurlähetystön väestä ja määrällisesti enemmän kuin kertaakaan yli 30 vuoteen. Vastatoimena Venäjä karkotti 23 brittiläistä diplomaattia.
Seuraavaksi Yhdysvallat ja sen liittolaiset karkottivat yhdessä yli 100 venäläistä diplomaattia.: Yhdysvallat karkotti 60, Ranska 4, Saksa 4, Puola 4, Tšekki 3, Liettua 3, Tanska 2, Hollanti 2, Italia 2, Espanja 2, Viro 1, Kroatia 1, Suomi 1, Unkari 1, Latvia 1, Romania 1, Ruotsi 1, Ukraina 13, Kanada karkotti 4 ja hylkäsi 3 hakemusta, Albania karkotti 2, Australia 2, Norja 1, Makedonia 1. Moldova 3 , Belgia 1. Teija Tiilikainen arvioi, että karkotuksilla maat halusivat osoittaa Iso-Britannialle tukeaan. Ennen karkotusta Venäjällä oli USA:ssa satakunta tiedusteluvirkailijaa, joten kymmeniä Venäjän tiedustelijoita jäi vielä asemiinsa Yhdysvaltoihin.
Vastatoimena Venäjä karkotti 60 Yhdysvaltain diplomaattia ja Ukrainasta 13, Kanadasta 4, Puola 4, Saksa 4, Liettua 3, Tsekki 3, Moldova 3, Italia 2, Hollanti 2, Espanja 2, Tanska 2, Suomi 1, Latvia 1, Ruotsi 1, Norja 1, Romaia 1, Kroatia 1, Irlanti 1, sekä yhden virolaisen attasean, yhden belgialaisen diplomaatin, ja yhden unkarilaisen diplomaatin. Venäjä saattaa vielä myöhemmin karkottaa Montenegron ja Georgian lähettiläät. Venäjä vaati myös Britanniaa vähentämään Moskovan-lähetystönsä väkimäärää. Yhdysvaltain ulkoministeriön mukaan Venäjän määräämät vastakarkotukset eivät ole oikeutettuja. Yleisesti ottaen karkotukset eivät vähennä diplomaattien määrää karkottavissa maissa, vaan karkotetut voidaan korvata toisilla diplomaateilla.
Karkotuksista ovat pidättäytyneet mm. Itävalta, Bulgaria, Portugali, Malta, Kreikka, Kypros ja Serbia. Bulgaria on riippuvainen venäläisestä kaasusta ja venäläisistä turisteista. Venäläinen kaasu on tärkeää myös Serbialle. Bulgarian pääministeri ilmoittikin, että hän ei pidä brittien syytöksiä toteen näytettyinä, ja muistutti, että Britannian esittämät syytökset Irakia vastaan vuoden 2003 sodan alla osoittautuivat vääriksi hirvittävin seurauksin.
Aiempia suuria karkotuksia tapahtui vuonna 2016, kun Yhdysvallat karkotti 35 venäläistä diplomaattia vastatoimena Hillary Clintonin presidentinvaalikampanjan hakkeroinnista ja vuonna 1986, kun Reagan karkotti 80 venäläistä diplomaattia.
Karkotusten jälkeen viisumihakemusten odotusajat ovat pidentyneet useita viikkoja, ellei kuukausia.
Pääministeri Sipilä, presidentti Niinistö ja hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittinen valiokunta päätyivät karkottamaan yhden venäläisdiplomaatin. Teija Tiilikaisen mukaan karkotus on symbolinen toimi, jolla Suomi osoittaa kuuluvansa Länteen. Suomeen jää vielä kuutisenkymmentä venäläistä diplomaattia. Osa venäläisistä diplomaateista toimii Suomessa vakoilutehtävissä Suomen hyväksynnällä. Vastavuoroisesti Venäjä karkottaa yhden suomalaisen diplomaatin. Moskovassa Suomella on 20 diplomaattia. Venäjällä yhden diplomaatin karkottamista Suomesta pilkattiin “silmänpalvontana” eli yrityksenä olla mieliksi kummallekin puolelle: ”Lontoota halutaan miellyttää karkottamalla diplomaatteja, Moskovaa taas sillä, että karkotetaan vain yksi”. Juha Sipilän mukaan syyllisyydestä pitäisi olla "satavarma" ennen kuin raskaammat pakotteet tulisivat kysymykseen, diplomaatin karkottamiseen riittää vähempikin.
Karkotusten yhteydessä Britannia määräsi myös muita vastatoimia: mm. tarkistuksia venäläisten yksityislennoille; tullimaksujen korotuksia; korkean tason yhteydet Britannian ja Venäjän välillä katkaistaviksi; brittiläiset ministerit ja kuninkaalliset pidätettäviksi jalkapallon maailmanmestaruusottelusta Venäjällä; Venäjän valtion omaisuutta mahdollisesti jäädytettäväksi; Venäjän ulkoministerin vierailu peruttavaksi. Vastatoimena Venäjä sulki British Councilin Venäjän-toiminnot ja Britannian konsulaatin Pietarissa.
Moskovasta tullut lento tutkittiin rajavartijoiden toimesta Heathrown lentokentällä.
Yhdysvallat määräsi Venäjän konsulaatin Seattlessa suljettavaksi ja vastatoimena Venäjä sulkee Yhdysvaltain pääkonsulaatin Pietarissa.
6.4.2018 Yhdysvallat lisäsi pakotelistalleen 7 oligarkkia ja 17 Venäjän valtion virkamiestä – muun muassa Putinin tyttären entisen aviomiehen – sekä 12 venäläistä yhtiötä. Pakotteiden perusteluissa ei erikseen mainittu Salisburyn tapausta, vaan Venäjän maailmanlaajuinen haitallinen toiminta. Pakotteiden aikaan myrkytys kuitenkin nähtiin Yhdysvalloissa osana Putinin yhä aggressiivisemmaksi käyviä toimia. Uusien pakotteiden seurauksena ruplan ja venäläisten yhtiöiden osakkeiden arvo laski jyrkästi. Pakotteet saattavat vielä kiristyä marraskuussa 2018, ja Britannian nostettua myrkyttäjiä kohtaan syytteet, on pakotteiden kiristyminen entistä todennäköisempää.
Englanti ja Islanti ovat ilmoittaneet jalkapallokisojen diplomaattisesta boikotista.
30. päivänä kesäkuuta, noin neljä kuukautta Skripaleiden myrkytyksen jälkeen, Amesburyssä asuneet mies ja nainen altistuivat Novitšok-myrkylle. Ensihoitajat kutsuttiin, kun naisen suusta alkoi tulla vaahtoa. Myöhemmin mies alkoi hikoilla, kuolata ja keinuttaa itseään seinää vasten. Nainen kuoli sairaalassa. Hän oli kolmen lapsen äiti. Miestä pidettiin sairaalassa keinotekoisessa koomassa kahden viikon ajan. Hän pääsi sairaalasta 20. heinäkuuta. Hän kertoi kärsivänsä kognitiivisista vaikeuksista myrkytyksen seurauksena. 
Mies oli löytänyt avaamattomassa pakkauksessa olevan hajuvesipullon ja antanut sen lahjaksi puolisolleen, joka suihkutti pullossa ollutta ainetta ranteilleen. Pullo sisälsi Novitšokia. Näin nainen altistui Skripaleihin verrattuna yli kymmenkertaiselle määrälle myrkkyä. Poliisi uskoo, että Skripalit myrkyttänyt henkilö on heittänyt pois myrkkyä sisältäneen astian, minkä jälkeen sivulliset ovat löytäneet sen. Pari oli käynyt Salisburyssä edellisenä päivänä. Uuden myrkytyksen seurauksena useita paikkoja Salisburyssä ja Amesburyssä on suljettu yleisöltä.
Skripalin tapausta on verrattu Aleksandr Litvinenkon myrkytykseen vuonna 2006. Britannian sisäministeriön käynnistämä tutkimus tuli vuonna 2016 siihen tulokseen, että Vladimir Putin oli todennäköisesti hyväksynyt Litvinenkon murhan.
Skripalin salamurhayrityksen jälkeen tutkimukset avattiin uudelleen 14:ssa muussa epäilyttävässä kuolemantapauksessa, jotka Skripaleiden tapauksen valossa saattoivatkin olla poliittisia salamurhia.