Kittilän kriisi
Tämä artikkeli käsittelee Kittilän kunnan hallinnossa vuonna 2013 alkanutta tapahtumasarjaa, johon kuuluu kunnanjohtajan erottaminen ja lukuisat Kittilän kuntapäättäjiin kohdistuvat rikosepäilyt.
Yhteensä 27 nykyistä ja entistä kuntapoliitikkoa on saanut rikossyytteen kokonaisuudessa, joka on Suomen laajin poliisin tutkima kuntapäättäjien päätöksentekoon liittyvä asiakokonaisuus.
Rikos- ja prosessioikeuden emeritusprofessori Pekka Viljanen on arvioinut, että Kittilän päätöksenteko ei toimi terveesti.
Vuoden 2013 joulukuussa tekivät kunnanjohtaja Anna Mäkelä ja "Levin Matkailukeskus Oy":n toimitusjohtaja Ari Aspia tutkintapyynnön "Levi Ski Resort Oy" -hiihtokeskusyhtiön toimitusjohtajasta Jouni Palosaaresta. Tutkintapyynnön mukaan Levin hiihtokeskuksen hissihankinnoissa saattoi tapahtua lahjontaa. Kittilän kunnanhallitus veti tutkintapyynnön pois sillä perusteella, että poliisin mielestä Mäkelä ja Aspia eivät olleet asianosaisia. Poliisi ei myöskään löytänyt näyttöä lahjonnasta. Levin Matkailukeskus Oy:n hallitus teki uuden tutkintapyynnön koskien luottamusaseman väärinkäyttöä, mutta Kittilän kunta vaihtoi yhtiön hallituksen ja uusi hallitus veti tutkintapyynnön pois vuoden 2014 alkupuolella. Tutkinta keskeytettiin, mutta elokuussa 2014 apulaisvaltakunnansyyttäjä määräsi aloittamaan tutkinnan uudelleen.
Palosaari oli hetken erotettuna toimitusjohtajan tehtävästä talvella 2014, kunnes uusi hallitus palautti hänet takaisin toimitusjohtajaksi.
Kittilän kunnanjohtajaksi valittiin helmikuussa 2010 valtiotieteen lisensiaatti Anna Mäkelä. Monipolvisen Levin hissijupakan lopuksi Kittilän kunnanvaltuusto irtisanoi Anna Mäkelän kunnanjohtajan virasta luottamuspulaan vedoten marraskuussa 2014.
Erottaminen osoittautui laittomaksi. Päätöksestä tehtiin useita valituksia hallinto-oikeuteen. Pohjois-Suomen hallinto-oikeus antoi 4. helmikuuta 2016 erottamisasiassa päätöksen, jossa Kittilän kunnanvaltuuston päätös erottamisesta kumottiin asian valmistelun virheiden ja puutteiden takia. Kunta valitti hallinto-oikeuden päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen, joka päätöksessään 3. kesäkuuta 2016 hylkäsi valituksen eikä muuttanut hallinto-oikeuden päätöstä.
Kittilän kunta ja Anna Mäkelä laativat vuonna 2016 sopimuksen, jonka mukaan Mäkelä saisi lainvastaisesta irtisanomisestaan korvauksena 141 000 euroa veronmaksajilta siinäkin tapauksessa, että päättäjät tuomittaisiin tahallisesta virkarikoksesta. Valtuusto hyväksyi sopimuksen kahteen kertaan, mutta sopimuksesta on valitettu. Anna Mäkelä on vuonna 2017 edelleen virallisesti Kittilän kunnanjohtaja, mutta hänellä ei ole työvelvoitetta oikeusprosessin ollessa kesken.
Kittilän hissihankintakiista ja kunnanjohtajan erottaminen ovat johtaneet siihen, että valtaosa Kittilän kuntapäättäjistä on joutunut epäillyksi rikoksista kevääseen 2017 mennessä. Kittilän kunnan vt. kunnanjohtaja Timo Kurulaa (kesk), kunnanvaltuuston entistä varapuheenjohtajaa Markku Mäkitaloa (kesk) ja kunnanhallituksen varapuheenjohtaja Aki Maunulaa (vas) epäillään törkeän petoksen yrityksestä ja virka-aseman väärinkäyttämisestä. 23 kunnanvaltuutettua ja viittä keskeisten toimielinten varajäsentä epäillään virka-aseman väärinkäyttämisestä, osaa myös työrikoksista. Hissiyhtiön toimitusjohtajaa Jouni Palosaarta epäillään yrityssalaisuuden rikkomisesta ja luottamusaseman väärinkäytöstä. Nykyisessä 2017 aloittaneessa kunnanvaltuustossa olevista valtuutetuista 11 on syyteharkinnan kohteena; kunnanhallituksen yhdeksästä jäsenestä viisi on epäiltyjen joukossa.
Lokakuussa 2017 nostettiin 28 Kittilän luottamushenkilöä vastaan rikossyytteet. Rikosnimikkeinä on virka-aseman väärinkäyttäminen, osalla törkeänä, työturvallisuusrikos ja työsyrjintä. Syytettyinä olevien 27 kuntapäättäjän lisäksi valiokunnan sihteeri on saanut syytteen avunannosta. Syytteet liittyvät kunnanjohtaja Anna Mäkelän irtisanomiseen, epäasialliseen kohteluun ja virkatehtävien vaikeuttamiseen sekä Jouni Palosaaresta tehdyn tutkintapyynnön peruuttamiseen. Rikosnimikkeiden maksimirangaistus on neljä vuotta vankeutta.
Syytettyinä on lähes kaikki muutaman vuoden takaiset kuntavaltuutetut ja jotkut varavaltuutetut. Heistä nykyisiä kunnanvaltuutettuja on 11. Lisäksi syytettynä on väliaikainen kunnanjohtaja. Enemmistö syytetyistä edustaa Suomen Keskustaa. Kaikki epäillyt ovat kiistäneet syyllistyneensä rikoksiin.
Edellä mainittujen syytteiden lisäksi syyteharkinnassa on syksyllä 2017 lisääkin rikosepäilyjä. Ne liittyvät hissihankintaan ja tapaukseen liittyvien ns. Eilavaara-asiakirjojen laskutukseen.
Kittilän kunnanvaltuustossa on 27 valtuutettua. Epäiltyjen rikosten aikaisista valtuutetuista vain muutamia ei epäillä rikoksista.
Kittilän kunnan vuoden 2016 tilintarkastuskertomuksen mukaan Kittilän hallintoa on hoidettu ”pääsääntöisesti lain ja valtuuston päätösten mukaisesti”. Patentti- ja rekisterihallituksen tilintarkastusvalvonta selvittää Kittilän kunnan tilintarkastuksen asianmukaisuutta vuosilta 2014–2016. Kunnan tilintarkastaja on BDO Audiator -tilintarkastusyhtiö. Tilintarkastukseen kuuluu kunnan hallinnon laillisuustarkastus.
Kittilän tapauksen vuoksi säädettiin vuonna 2017 niin kutsuttu "Lex Kittilä" eli kuntalain luku 12a. Laki sallii valtiovarainministeriön puuttua kunnan tilanteeseen.
Valtionvarainministeriö vaati lokakuussa 2017, että Kittilän kunnanvaltuusto käsittelee luottamushenkilöiden pidättämisen toimestaan oikeudenkäynnin ajaksi. Valtuusto kuitenkin päätti salaisessa kokouksessa, että luottamushenkilöt saavat jatkaa toimessaan. Tämän johdosta valtionvarainministeriö ilmoitti, että Lex Kittilä otetaan käyttöön.
Tilanteen selvittämiseksi on asetettu kolmihenkinen selvitysryhmä, jota johtaa Antti Rantakokko. Muut jäsenet ovat ylituomari Liisa Talvitie ja hallintojohtaja Irma Nieminen. Ryhmän työn on tarkoitus olla valmis helmikuun 2018 loppuun mennessä. Työryhmä ei ole tuomiovaltainen rikoksesta mutta se toteuttaa tavallaan hallinto-oikeudellisen tuomistuimen tehtävää.