Simrishamnin kunta
Simrishamnin kunta () on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Simrishamn.
Kunnan maapinta-ala on 392,34 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 19 065 henkeä (31.12.2015).
Kunnassa sijaitsevat muun muassa Stenshuvudin kansallispuisto, Gärsnäsin linna ja Glimmingehusin keskiaikainen linna.
Vuonna 2007 kunnassa oli 216,19 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 54,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan nykyisen kunnan alueella sijainneista 19 pitäjästä muodostettiin jokaisesta oma maalaiskunta. Niiden lisäksi alueella sijaitsi Simrishamnin kaupunki. Maalaiskuntiin syntyneen taajama-asutuksen myötä perustettiin jotakin taajaväkisiä yhdyskuntia: Baskemölla (Gladsaxin maalaiskunnassa 1889–1951), Borrby (Borrbyn maalaiskunnassa 1934–1957), Brantevik (Simrisin ja Östra Nöbbelövin maalaiskunnissa 1894–1951), Kivik (Vitabyn ja Södra Mellbyn maalaiskunnissa 1886–1957), Skillinge (Östra Hobyn maalaiskunnassa 1889–1963) ja Vitemölla Vitabyn maalaiskunnassa 1886–1957). Vuonna 1946 Nöbbelöv ja Simris yhdistettiin Simris-Nöbbelövin maalaiskunnaksi.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Lisäksi Simris-Nöbbelövin, Gladsaxin ja Järrestadin maalaiskunnat liitettiin Simrishamnin kaupunkiin. Kuntaliitokset Simrishamnin kuntablokissa toteutettiin vaiheittain. Vuonna 1969 Borrby ja Tommarp sekä osia Brösarpin (Ravlunda) ja Hammenhögin (Hammenhög, Hannas, Vallby ja Östra Herrestad) maalaiskunnista liitettiin Simrishamnin kaupunkiin. Vuonna 1971 kaupunki muutettiin Simrishamnin kunnaksi Ruotsin siirtyessä yhteen kuntamuotoon. Vuonna 1974 kunta sai nykyiset rajansa, kun Kivikin kunta liitettiin siihen.
Nykyinen vaakuna on entisen Simrishamnin kaupungin vaakuna. Myös Tommarpin maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 113 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 99 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 169 782 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 216 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Kunnassa on 12 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 69,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 988 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Simrishamnin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.