Syyrian sisällissota ja ulkomaat
Syyrian sisällissota ja ulkomaat tarkoittaa ulkomaiden vaikutuksia Syyrian sisällissotaan ja Syyrian sisällissodan vaikutuksia ulkomaihin. Näitä ovat muun muassa ulkomaiden antama tuki sotijoille, epävakauden leviäminen muualle ja maasta tulevat pakolaiset.
Syyrian kansannousu alkoi Tunisian ja Egyptin esimerkkien innoittamana. Länsimaat tuomitsivat kapinan alussa Syyrian hallituksen käyttämät voimatoimet. Kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt syyttivät molempia sodan osapuolia erilaisista ihmisoikeusrikoksista.
Arabiliitto yritti 2011 tuloksetta sovitella sotaa, samoin kuin myöhemmin YK. Nämä tahot kallistuivat enemmän kapinallisten puolelle.
Eri kapinallistahoja ovat tukeneet lähinnä arabimaat, Turkki ja länsimaat. Assadin johtamaa hallitusta ovat tukeneet näkyvimmin Iran, Venäjä ja Hizbollah-järjestö ja myös Kiina. Isis-järjestöä ei ole virallisesti tukenut yksikään ulkomaa.
Syyrian sisällissota on aiheuttanut levottomuuksia Libanonissa ja edistänyt niitä Irakissa. Pakolaisongelma on näkynyt eniten arabimaissa, mutta myös Euroopassa. Syyriaan on lähtenyt länsimaistakin taistelemaan lähinnä islaminuskoisia kapinallisten riveihin. Länsi aloitti vuonna 2014 Isisin vastaiset ilmaiskut, Venäjä 2015 ilmaiskut kaikkia kapinallisia vastaan.
Islamia jakava sunnien ja shiiojen riita ja maailmanpolitiikassa näkyvä idän ja lännen jännite näkyvät Syyriassa.
Niinpä Syyrian sisäinen poliittis-uskonnollisten ryhmien välinen sisällissota kytkeytyy Iranin ja Saudi-Arabian kamppailuun ylivallasta Lähi-idässä.
Yhdysvallat ja Euroopan länsimaat vastustivat avoimesti Assadin hallitusta sen tekemien ihmisoikeusrikkomusten takia. Yhdysvallat myös pyrki oppositiota tukemalla luultavasti heikentämään Venäjän ja Iranin vaikutusta Lähi-idässä. Assadia vastaan olivat mm Yhdysvallat, Britannia, Ranska, Saksa, Australia ja Japani. Ranska antoi sodan alussa kapinallisia tukevia lausuntoja. Britannian tiedustelupalvelu antoi Syyrian kapinallisille tietoja
Monet sunnalaiset arabivaltiot, muun muassa Saudi-Arabia, Qatar ja Yhdistyneet Arabiemiraatit tukivat julkisesti ja suoraan aseistamalla ja rahoittamalla kapinallisia keväästä 2012 lähtien. Qatar vastusti Syyrian hallitusta mm. koska tämä esti maasta Turkkiin Syyrian kautta vievän kaasuputken rakentamisen. Arabiliitto salli aseiden viennin Syyrian kapinallisille vuonna 2013.
Syyrian väkivaltaisuuksien pelättiin leviävän muualle Lähi-itään, ja huhtikuussa 2012 väkivaltaisuudet levisivät Turkin puolelle, kun Syyrian hallitus ja kapinalliset ottivat yhteen Turkin rajalla. Libanonissakin käytiin paikallisia taisteluja elokuussa vuonna 2012.
Kesäkuussa Syyrian ja Turkin välit kiristyivät entisestään, kun Syyria ampui alas turkkilaisen hävittäjän.. Turkki tuki Syyrian turkmeenikapinallisia. Mutta se vastusti Syyrian kurdeja. Turkki ampui hallitusta tukeneella taistelulennolla olleen venäläisen hävittäjän alas vuonna 2015, koska väitti tämän tunkeutuneen ilmatilaansa. Tämä tulehdutti Venäjän ja Turkin välit.
Suurvalloista Assadia ovat tukeneet Venäjä ja Kiina. Molemmat vastustivat mahdollista Yhdysvaltojen kasvavaa vaikutusvaltaa alueella. Koska Venäjällä oli Syyriassa laivastotukikohta, se vastusti epävakautta maassa, Venäjä aloitti syksyllä ilmaiskut kaikkia kapinallisia vastaan. Maa syytti Turkkia Isisin auttamisesta. Venäjä halusi Isisin ja muun terrorismin vastaista rintamaa.
Shiialainen Iran on tukenut Syyrian hallitusta aseistamalla ja lähettämällä vapaaehtoisia taistelijoita.
Isis hyökkäsi Irakissa kesällä vallaten siellä laajoja alueita, ja uhaten pirstoa koko maan. Osin Isisin menestys Irakissa perustui Syyriasta tulleisiin taistelijoihin. Vaikka suurvallat ja Lähi-idän valtiot kiistelivätkin Syyrian kohtalosta, ne kaikki vastustivat Isisiä.. Länsimaat alkoivat 2014-2015 hyökätä Isisiä vastaan ilmasta ja erikoisjoukkojen operaatioin. Venäjä aloitti oman hallitusta tukevan ilmaoperaation, joka kohdistui myös Isisiin.
Ulkovaltojen yritykset luoda rauha ovat epäonnistuneet toistaiseksi.