Sähköautot Suomessa
Tämä artikkeli kertoo sähköautoista Suomessa historiassa ja nykyaikana. Sähköautoja on tehty Suomessa yksittäisiä prototyyppejä ja pieniä sarjoja sekä joitakin autoja on muunnettu sähkökäyttöisiksi. Suomessa on ollut käytössä 2000-luvun alussa vain sadan kappaleen luokkaa sähkökäyttöisiä autoja.
Suomessa sähköautojen hankintaa tuetaan päästöperusteisella autoverolla, joka on sähköauton tapauksessa matala, sekä 2000 euron suuruisella sähköauton hankintatuella 2018–2021. Hankintatuen saa sähköautoon, joka on enintään 50 000:n euron hintainen.
Uudenkaupungin autotehtaalla julkistettiin vuonna 1985 suomalaisen sähköauton prototyyppi, jonka rakentamiseen olivat osallistuneet Neste, Imatran Voima, Kymi-Strömberg ja Saab-Valmet. Koeauto oli Talbot Horizon.
1990-luvulla useat suomalaiset kunnat ja yritykset hankkivat käyttöönsä sähköautoja, mutta sittemmin niistä on luovuttu.
Tilastokeskuksen tietojen mukaan Suomeen rekisteröityjä sähköautoja oli vuosituhannen alussa 161 kappaletta. Vuoden 2006 lopussa niitä oli enää 104 kappaletta. Vuoden 2011 lopussa Suomessa oli 56 sähkökäyttöistä henkilöautoa. Määrän lasku johtunee nykyisen akkuteknologian riittämättömistä ominaisuuksista.
Vuonna 2008 Suomessa rekisteröitiin 5 uutta sähköautoa. Vuonna 2013 Suomessa myytiin sähköautoja vain muutama kymmenen kappaletta.
Nykyään sähköauto on kokeilukäytössä esimerkiksi Vantaan kaupungin katurakennusosaston puhtaanapitotyöntekijöillä. Helsingin Energialla on kaksi Peugeot Expert Electriciä ja Itellalla Citroën Berlingon sähköversio.
Fortum aloitti sähköautojen kehityksen Suomessa 1980-luvun puolivälissä. Näitä Elcateja on valmistettu 250 kappaletta. Elcat rakennettiin Subarun pienoispakettiauton pohjalta. Viimeiseksi jääneen mallin huippunopeus on 90 km/h ja toimintamatka 100 km. Suomen Posti käytti Elcateja, kunnes Subaru lopetti alustana toimivan pakettiautomallin valmistuksen ja Fortum myi Elcat-yhtiön.
Suomen Posti on ollut sähköautoalan pioneereja.
1990-luvun jälkipuoliskolla Postin tavoitteena oli nostaa sähköautojen osuus kymmeneen prosenttiin yhtiön jakeluautokannasta. Parhaimmillaan Elcateja oli Postilla käytössä 61 kpl. Itella käyttää jakeluissa ja kuljetuksissa yli 5000:a ajoneuvoa.
Sähköautot soveltuivat hyvin työkaluiksi ja niistä tuli paljon myönteistä asiakaspalautetta.
Fortum kuitenkin vetäytyi sähköautovalmistaja Elcatin toiminnasta ja sähköautojen valmistus Suomessa päättyi. Viimeinen kotimainen Elcat-sähköauto poistui Postin käytöstä vuonna 2006.
Postin käytössä sähköautojen keskimääräinen kilometrikustannus on ollut kolmanneksen kalliimpi kuin muiden autojen. Sähköauton hankintahinta on ollut kaksinkertainen, mutta energiakustannukset kolmasosan bensa-autoihin verrattuna.
Nykyään Posti kokeilee Citroen Berlingon sähköautoversion toimivuutta postinjakelussa. Postia kuljetetaan yhdellä Berlingolla Helsingin Suomenlinnassa. Syksystä 2010 lähtien Itella on koeajanut kahta Volkswagen Caddy -muunnossähköautoa.
Suomessa häkä- ja maakaasulla toimivien autojen polttoaineet on vapautettu veroista, mutta sähköauton käyttäjä joutuu maksamaan veroa sähköstä. Lisäksi sähköauton käyttäjä joutuu maksamaan käyttövoimaveron eli niin sanotun diesel-veron. On esitetty, että tämä on verotuksellisesti ymmärrettävää, sillä sähköauto on vapaa bensiiniverosta, jolla kerätään suurin osa autoiluun liittyvien palveluiden (muun muassa tieverkoston rakentaminen ja ylläpito) tuottamiseen tarvittavista varoista. Toisaalta sähköautojen kannattajat pitävät tätä esteenä sähköautojen laajemmalle käyttöönotolle.
Sähköajoneuvoyhdistyksen mukaan vuoden 2008 alussa voimaan astunut uusi päästöihin perustuva autoverolaki jarruttaa sähköautojen käyttöönottoa ja uhkaa nostaa sähköautojen verotuksen kymmeneen prosenttiin. Valtiovarainministeriön mukaan vero ei nouse, vaan laskee kymmeneen prosenttiin 26:sta.
Ristiriita johtuu siitä, että sähköautoille on voinut anoa erityisharkintaan perustuvia erillisiä huojennuksia tullihallitukselta. Käytännön perusteena on ollut uuden teknologian kehittäminen. Siten sähköautot ovat olleet käytännössä verovapaita.
Verouudistuksessa ei oteta huomioon polttomoottorikäyttöisten autojen muuntamista sähköautoiksi. Niinpä saattaa olla, että sähköllä kulkevasta autosta tullaan perimään ajoneuvoveroa painon perusteella.
Jos sähköautot yleistyvät, EU:n odotetaan ottavan kantaa sähköautojen päästömittauksiin, mutta toistaiseksi tätä ei ole katsottu tarpeelliseksi.
Suomen sähköajoneuvoyhdistys pyrkii edistämään sähköautojen verovapautta.
Matti Vanhasen mukaan sähköautojen käyttövoimaveron voimassaololle on vaikea löytää perusteita ja sen poistamista on harkittava pian. Myös muita tukia sähköautoille olisi Vanhasen mukaan pohdittava.
Ylijohtaja Petri Peltosen johtama työ- ja elinkeinoministeriön työryhmä on ehdottanut, että sähköautojen hankintaan ja käyttöön kannustettaisiin päästöverotuksen keinoin tai suoralla tuella. Sähköautojen käyttöä työsuhdeautoina voitaisiin suosia. Käyttövoimavero voitaisiin poistaa kokonaan.
Nykyään sähköautojen ajoneuvovero on suuruusluokaltaan sama kuin polttomoottoriautoilla. Esimerkiksi vuonna 2016 Tesla Model S P85D -täyssähköauton ajoneuvovero on 217,54 euroa vuodessa, eli saman verran kuin 167 g/km hiilidioksidipäästöisellä bensiinikäyttöisellä henkilöautolla.
Vuonna 2018 Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla on ehdottanut, että sähköajoneuvojen yleistymisestä johtuva polttoaineveron tuoton alenema paikataan tienkäyttömaksuilla ja kiinteistöveron korotuksella. Etla mainitsee että paikannusteknologian avulla tien käytön hintaa voitaisiin säännellä ruuhkan mukaan.
Sähköauton voi jokainen ladata kotipihallaan omasta pistorasiastaan. Nopeaa latausta varten ovat julkiset pikalatauspisteet. Virossa on ensimmäisenä maana koko maailmassa koko maan kattava pikalatauspisteiden verkosto.
Julkisten latauspisteiden sijainnin Suomessa löytää verkkosivustolta. Latauspisteiden sijainnit Suomessa näkee myös "Electric Traffic" nimisellä älypuhelinsovelluksella, joka on saatavilla useille mobiililaitteille. Tammikuussa 2013 uutisoitiin, että EU halusi tuolloin Suomeen jopa 7 000 latauspistettä vuoteen 2020 mennessä.
Pikalatauspisteet ovat kärsineet luotettavuusongelmista. Tuulilasi uutisoi kesällä 2015, että lehden kokeilemista kymmenestä pikalatauspisteestä kolme kieltäytyi antamasta virtaa. Täyssähköautolla epäkuntoinen pikalatauspiste voi johtaa matkan keskeytymiseen, mikäli välittömässä läheisyydessä ei ole toimivaa pikalatauspistettä.
Suomen ensimmäinen sähköautoille tarkoitettu pikalatauspiste on Helsingin Energian ja sijaitsee Kampissa. Pohjoismaihin oli rakenteilla 2010-luvun alussa 50 sähköautojen pikalatausasemaa, joista 20 tuli Suomeen. Fortum, Nissan ja ABC ovat jo yhdessä näitä rakentamassa.
Liikennevirrasta tuli Suomen ensimmäinen latauspisteoperaattori. Sen perustamisen myötä Suomeen suunniteltujen pikalatausasemien määrä nousi 30 kappaleeseen. Fortum on julkaissut suosituksen kiinteistöjen lämmitystolppien muuntamisesta lataustolpiksi sekä sovelluksen älypuhelimille jolla näkee yhtiön latauspisteet kartalla.
Pikalatauspisteillä pysäköinti on aina ilmaista. Helsingissä tavallisilla latauspisteillä pysäköinti on joko ilmaista tai puoleen hintaan riippuen paikasta. Latauspisteettömillä Helsingin kaupungin parkkipaikoilla pysäköinnin hinta sähköautoille on aina -50 % normaalihinnasta. Tämän alennuksen saa käyttöön tilaamalla siihen oikeuttavan tarran Helsingin kaupungin rakennusvirastolta. Etu koskee myös vähäpäästöisiä polttomoottoriautoja.Helsingin ammattikorkeakoulu Stadian Autolaboratorio aikoo ryhtyä valmistamaan yhdessä kansainvälisten asiantuntijayritysten kanssa suunnittelemaansa kaksipaikkaista, täysin sähkökäyttöistä urheiluautoa nimeltä Era. Auton vuosituotantomääräksi kaavaillaan 300 kappaletta. Hinta tulee olemaan korkea. Era osallistui prototyypillään Automotive X-Prize -kilpailuun.
Riihimäen seudulla Hausjärven kunnan Hikiän kylässä toimiva, kymmenen henkilön organisoima Sähköautot Nyt -yhteisö on tilannut erän Toyota Corolla -mallisia polttomoottoriautoja ja suunnittelee ryhtyvänsä muuntamaan niitä sähkökäyttöisiksi.
Yhteisön tavoitteena on tuoda markkinoille 500 kpl litium-akuilla toimivaa, kohtuuhintaista perheautoa. Suuri sähköautojen jälleenmyyjä toivoo saavansa niistä 300. Autoja oli määrä valmistaa 50 kpl vuonna 2008, mutta vasta vuoden 2009 marraskuussa esiteltiin projektin muuntama ensimmäinen eCorolla.
Tilauksia aletaan ottaa vastaan protoautojen valmistumisen myötä. Tällaisen auton ostohinta olisi sama kuin vastaavan bensiinimallin hinta uutena, mutta käyttökustannukset puolet polttomoottorikäyttöisen kuluista. Auton hiilidioksidipäästöt olisivat alle puolet vähäpäästöisen polttomoottoriauton päästöistä. Ajomatka yhdellä latauksella olisi yli 150 km. Auton tietojärjestelmän pohjana on Linux, ja auton piirustukset ja muut ohjeet julkaistaan avoimen lähdekoodin periaatteiden mukaisesti kaikkien saataville. Yhteisö pitää Suomen erityisinä vahvuuksina alalla akkutekniikan osaamista, riippumatonta autotehdasta, Litium-esiintymää ja valmiita latausasemia taloyhtiöiden parkkipaikoilla. Vuonna 2010 yhteisön toiminta keskittyi merkittävästi Tampereelle, jonne perustettiin Tampereen sähköajoneuvokeskus.
Valmet Automotiven tehtaalla on valmistettu sarjatuotantona Garia-golfautoa, THINK City -kaupunkiautoa ja Fisker Karma-pistokehybridiä. Tehdas julkaisi oman pistokehybridimallinsa maaliskuussa 2013.
Sähköistä Sanifer-kaupunkiautoa kehitellään AMC Motorsin, Oulun Yliopiston Automotive Engineering -osaston ja kiinalaisten kumppaneiden yhteistyössä.