Hälleforsin kunta
Hälleforsin kunta () on Örebron läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västmanlandiin. Kunnan keskustaajama on Hällefors.
Kunnan maapinta-ala on 984,96 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 7 032 henkeä (31.12.2015).
Ennen 1560-lukua kunnan alue kuului Närken maakuntaan.
Hälleforsin naapurikuntia ovat idässä Ljusnarsbergin, Lindesbergin ja Noran kunnat. Etelässä naapurina on Karlskogan kunta. Nämä kunnat kuuluvat Hälleforsin tavoin Örebron lääniin. Lännessä naapurina on Värmlannin lääniin kuuluva Filipstadin kunta ja kunnalla on rajaa myös Storforsin kunnat kanssa. Pohjoinen rajanaapuri on Taalainmaan lääniin kuuluva Ludvikan kunta.
Hälleforsin kunta tekee yhteistyötä lääninrajan yli länteen päin muun muassa paloturvallisuus- ja turistiasioissa.
Vuonna 2007 kunnassa oli 6,41 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Nykyisten Noran ja Hälleforsin kuntien alue koostui alun perin vain yhdestä pitäjästä, jonka nimi oli "Nora" tai "Noraskoga". Se kuului tuolloin Närken maakuntaan ja Strängnäsin hiippakuntaan, mutta siirrettiin 1500-luvulla Västeråsin hiippakuntaan ja on luettu siitä lähtien osaksi Västmanlandin maakuntaa. 1600-luvulla aikaisemmin autioina olleet alueet alkoivat saada väestöä vuoriteollisuuden myötä ja alue jaettiin useampiin pitäjiin.
Grythyttanin maalaiskuntaan perustettiin Grythyttanin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1927. Vuonna 1950 koko Hälleforsin maalaiskunta muutettiin Hälleforsin kauppalaksi.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin Noraskogin "suurkunta" yhdistämällä aiemmat Hjulsjön, Järnboåsin, Noran ja Vikerin maalaiskunnat. Noraskog liitettiin vuonna 1965 Noran kaupunkiin. Hjulsjön seurakunta siirrettiin kuitenkin jo vuonna 1967 osaksi Hälleforsin kauppalaa. Samana vuonna myös Grythyttanin maalaiskunta liitettiin osaksi Hälleforsin kauppalaa. Grythyttanin taajaväkinen yhdyskunta oli lakkautettu jo vuonna 1956. Hälleforsin kauppala muutettiin vuonna 1971 Hälleforsin kunnaksi Ruotsin siirtyessä yhtenäiseen kuntamuotoon.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 415 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 10,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 622 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 6,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 161 913 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 54 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 75,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 799 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Hälleforsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.