Punavuori
Punavuori (, ) on Helsingin 5. kaupunginosa, ja osa Ullanlinnan peruspiiriä sekä Eteläistä suurpiiriä. Helsinginniemen lounaisossa sijaitsevassa Punavuoressa on noin 9 000 asukasta (1.1.2014) ja 7 000 työpaikkaa (31.12.2012). Yli 20 000 asukkaalla neliökilometrillä Punavuori on Helsingin tiheimmin asuttu kaupunginosa.
Nykyisten Sepän- ja Punavuorenkatujen välillä olleita rantakallioita nimitettiin 1600-luvun asiakirjoissa nimellä Rödberget niiden punertavan värin vuoksi. Vuoden 1866 karttaliitteessä alue esiintyi suomenkielisenä käännöksenä nimellä Punavuoret. Vuoden 1870 kartassa alueen nimenä on Rödbergs-Trakten. Kuitenkin vasta vuonna 1959 Helsingin viidennen kaupungiosan nimeksi vahvistettiin virallisesti Punavuori–Rödbergen.
Alueen itäosa on vanhaa kerrostaloaluetta, länsiosa eli "Rööperi" oli 1800-luvun lopulla työväen asuttamaa omaleimaista puutaloaluetta, mutta nykyisin puutalojen tilalle on rakennettu kerrostaloja.
Nykyisen Punavuoren pohjoisosa sisältyi jo Johan Albrecht Ehrenströmin vuonna 1812 laatimaan asemakaavaan ja muodosti tuolloisen "Uuden­maan esi­kaupungin" yhdessä nykyisen Kampin eteläosien ja Kaartin­kaupungin kanssa. Suurin osa Punavuoresta kuitenkin liitettiin asemakaavaan vasta vuonna 1875, joskin asutus oli jo sitä ennen levinnyt alueelle ilman vahvistettua asemakaavaa.
Toisen maailmansodan jälkeen suomalainen aikakauslehdistö, erityisesti "Apu"-lehti, kirjoitti paljon Helsingin vaarallisuudesta. Valokeilassa olivat varsinkin Punavuori, Kallion ja Sörnäisten seutu sekä asemanseutu. Rööperin pahamaineisuutta symboloi usealla vuosikymmenellä Pursimiehen- ja Albertinkadun kulmassa sijannut yömaja, ”Nubbis”. Lehtien kirjoitteluissa korostuivat alueen levottomuus, ränsistyneisuus ja huonomaineisuus. Satama merimiehineen ja säännöstelytalous vaikuttivat olennaisesti alamaailman toimintamuotoihin, joihin kuului varastetun ja salakuljetun tavaran, laittoman viinan sekä huumeiden kauppa.
Työläisvaltaisen kaupunginosan asukasluku oli 1960-luvulla lähes 15 000, mutta kuten muuallakin kantakaupungissa, asukasmäärä on laskenut asumisväljyyden kasvun myötä. Huonomaineisena pidetty alue on myöhemmin keskiluokkaistunut. Telakkatoiminnan siirtyminen uudempiin ja tarkoituksenmukaisempiin tiloihin Hernesaareen on mahdollistanut asemakaavan laatimisen Telakkarantaan, johon tulee asuntoja noin 400 asukkaalle. Aluetta alettiin rakentaa vuonna 2018.
Tehtaankadulla sijaitsee funktionalistinen Lars Sonckin suunnittelema Mikael Agricolan kirkko, jota rakennettiin vuosina 1933–1935. Lars Sonckin suunnittelema on myös Punavuorenkadun ja Fredrikinkadun kulmaan vuonna 1929 noussut Metodistikirkko.
Sinebrychoffin eli "Koffin" tehtaat sijaitsivat luoteiskulmassa Hietalahden torin laidalla. Tehdas siirtyi 1990-luvulla Keravalle ja entiselle laajalle tehdastontille on rakennettu uusia asuintaloja. Alueen historiasta muistuttavat yhä muutamat muuhun käyttöön siirretyt tehdasrakennukset ja tehtaan entisessä pääkonttorirakennuksessa sijaitseva Sinebrychoffin taidemuseo sekä läheisten Sinebrychoffinkadun, Sinebrychoffin puiston ja Mallaskadun nimet. Mallaskatu alittaa tunnelissa Sinebrychoffin puiston.
Sinebrychoffin tehtaan lisäksi ovat Punavuoren länsilaidalla toimineet myös Suomen Kaapelitehdas Oy:n sekä Fazerin tehdas. Kummallakin on ollut kokonaisen korttelin käsittävä teollisuusrakennus. Nykyisin molemmat ovat kuitenkin siirtyneet muualle, ja vanhoissa tehdasrakennuksissa, nykyisiltä nimiltään Merikortteli ja Mestaritalo, toimii monia pienyrityksiä. Kaavaillusta tehdasalueesta on jäljellä enää kadun nimi; Tehtaankatu.
Kaupunginosan raja kulkee yleensä kadun jommankumman reunan kohdalla. Suunnilleen se noudattaa seuraavaa reittiä:
Kaupunginosan rajan tarkan paikan voi katsoa kartasta, esimerkiksi Helsingin kiinteistökartasta.
Punavuoressa kulkevat bussit 14, 17, 18 ja 18N. Raitiovaunun 1 päätepysäkki on Punavuoressa Pursimiehenkadun päässä, raitiovaunu 3 kulkee Mikael Agricolan kirkon vierestä. Punavuoren luoteisrajalla kulkee raitiovaunut 6 ja 6T sekä bussilinja 21.