hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Alimmainen (Hämeenlinna)
Alimmainen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 15,6 ha ja se on 850 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Järven länsirannat ovat harjujakson veteen putoavia Alimmaisenharjun rinteitä ja järven pohjoispuolella sijaitsee sanduri tai delta . Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja rannat ovat pääosin metsämaata. Järven etelärantaan päättyy peltotilkun reuna. Järven pohjoispäässä sijatsi lahdenpohjukassa Hiissan maatila, jonka pellot on metsitetty. Siellä asutaan edelleen ja sen rannoille on rakennettu 12 vapaa-ajan asuntoa. Etelärannoilla on vielä kolme vapaa-ajan asuntoa. Yhdystie 2871 ohittaa järven Hissan kohdalla ja mökkien tiet tulevat siitä. Järven etelärannalla on uimaranta.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,6 metriä mpy.
Siihen laskee vain kaksi ojaa, joista idästä laskeva on metsäoja. Harjun viertä laskee Keskimmäisen laskuoja. Järven oma laskuoja yhtyy Tuomenojan nimisenä Kaartjokeen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on järven nimeksi kirjoitettu ”Ojajärvi”. Sen laskuojassa oli vesimylly, jonka käyttäjä asui torpassa. Vuoden 1961 peruskartassa ei vielä näkynyt mökkirakennuksia, mutta vuoden 1979 karttaan niitä on merkitty 13. kartoissa olevat Hiissan pellot eivät enää ole viljelyssä.
Sammakkolammi (Hämeenlinna, Ahoinen)
Sammakkolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lampi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harju jää lammesta puoli kilometriä länteen, mutta sen länsirantaan ulottuu eteläisempi kahdesta sandurista tai deltasta. Lammen koillisranta on jäänyt lyhyen harjun lounaisluolelle alavaan kohtaan . Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja se on metsittynyttä suomaata. Yhdystie 2871 kulkee sen länsirantoja viistäen ja sen itärannalla n kaksi mökkiä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,8 metriä mpy. Lammelle ei tule ojia ja sillä ei ole lasku-uomaakaan, eli se on umpilampi.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on järven nimeksi kirjoitettu ”Keskimmäisten järvi”.
Keskimmäinen (Hämeenlinna)
Keskimmäinen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Keskimäinen jää harjumuodostuman pohjoispuolelle ja sen soistunet rannat alkavat rinteiden juurelta. Järven itäpää rajautuu kahteen sanduriin tai deltaan, joiden yläpinta on saavuttanut muinaisen merenpinnan. Deltan pinta on kuopillaan supista ja deltojen välikin saattaa olla suppa . Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat pääosin suota. Lampi on autio, mutta sinne johtaa kahdesta suunnasta yhdystieltä 2871 tiet lähelle rantaa.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,6 metriä mpy. Siihen laskee Ranninjärvestä oja ja sen laskuoja laskee Alimmaiseen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Sammakkolammi on saanut Keskimmäisen nimen. Nykyinen Keskimmäinen on piirretty siihen karttaan suurempana kuin se on nykyään. Vuoden 1961 peruskartassa on järvi piirretty puoli kilometriä pitkänä, mutta soistuneena järvenä. Vaikuttaa siltä, että järvi on soistunut umpeen, mutta onko sen vedenpintaa alennettu järvenlaskussa, vaatisi vielä varmistavan tietolähteen. Kiinteistökartassa on omistusraja, joka kiertää järveä sen entisiä rantoja pitkin. Se voisi tarkoittaa vesijättömaan aluetta. Joka tapauksessa vuoden 1979 peruskarttaan lampi on piirretty enää 200 metriä pitkänä.
Löyttynen (Hämeenlinna)
Löyttynen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujakso muuttuu pohjoisessa itä-länsi-suuntaisesta pohjois-etelä-suuntaiseksi, ja lampi sijaitsee tämän taittokohdan lounaiskainalossa. Lampi saattaa olla umpeen soistuva suppa . Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat alavaa suomaata. Lammella on kaksi mökkiä, joille tulee tie Ahoisten kylästä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,1 metriä mpy. Lampeen ei tule suolta ojia, mutta sille on kaivettu laskuoja Mustalammiin.
Mustalammi (Hämeenlinna, Ahoinen)
Mustalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 6,6 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harju kääntyy luoteispäässä itä-länsi-suuntaiseksi ja muodostaa siellä järven pohjoisrantojen veteen laskeutuvat rinteet. Järven niemessä on kaksi mäkeä, jotka liittyvät muodostumaan . Saaria on yksi. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoja, joille johtaa tie yhdystieltä 13639.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,1 metriä mpy. ja siihen laskee vain kolme lyhyttä ojaa. Yhden ojan päässä sijaitsee Löyttynen. Lammen laskuoja yhtyy Ranninjärven laskuojaan, joka laskee Keskimmäiseen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Mustalampi oli autio. Vuoden 1961 peruskartassa sen länsirantaan ulottui läntisen peltoaukean pellot. Sen etelärannassa sijaitsi tuolloin talo. Vuoden 1979 kartassa näkyi lähes 20 mökin rakennukset, joille johti yhdystieltä tiet.
Ranninjärvi
Ranninjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Järven länsirannan eteläosaan laskeutuu harjujakson harjunrinne, mutta muuten se sijaitsee tasaisella ja alavalla alueella . Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat suoistunutta metsämaata. Rannoille on rakennettu alle 10 vapaa-ajan asuntoja. Järven ohittaa sen eteläpuolelta yhdystie 13639.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,2 metriä mpy. Siihen laskee pohjoisessa kaksi ojaa. Pohjoinen oja tulee ojitetulta ja pelloksi raivatulta Rautasuolta. Sen valuma-alueeseen kuuluvat Kakarilammin ja Leivänsilmän lammet. Läntinen oja tulee Kakarilamminharjun länsipuolen kosteikolta, missä sijaitsee Hirvilammi ja jonka valuma-alueella sijaitsee myös Puuronsilmän lampi. Ranninjärven laskuoja laskee Keskimmäisen läpi Alimmaiseen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Grannijärvi” ja sen itäpuolella sijaitsi Grannin maatalo. Järven ja Keskimmäisen välinen puronvarsi oli kartan mukaan peltomaata. Vuoden 1961 peruskartassa järvi oli autio, mutta vapaa-ajan asuntoja rakennettiin järvelle vuoteen 1979 mennessä kuusi ja vuoteen 1989 mennessä vielä yksi.
Kalaton (Hämeenlinna, Ahoinen)
Kalaton on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 8,1 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Vaikka itse Kakarilamminharju on kauempana pohjoisessa, on harjun ja järven väliin muodostunut sanduri tai delta, jonka yläpinta on aikoinaan saavuttanut merenpinnan. Järven koillisranta on deltan alarinteitä ja kaakkoisranta on patoutunut vallin taakse . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven etelärantaan tulee peltotilkun reuna ja sen vaikutuspiirissä on maatila. Muuta järven rakennukset ovat vapaa-ajan asuntoja, joita on alle kymmenen.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,1 metriä mpy. Järveen ei laske ojia eikä sillä ole laskuojaa. Sen vesitalous toimii sadannan ja pohjaveden varassa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimeksi kirjoitettiin ”Kalatoman järvi”. Se oli merkitty autioksi ja lähistön pellot kuuluivat Anttilan talolle. Talo on merkitty nykyista kauemmaksi järvestä.
Vuoden 1961 peruskartassa oli järven rantaan merkitty pari vapaa-ajan asuntoa. Järven rantoja seurasi kärrypolku, joka seuraavassa vuoden 1979 kartassa kiersi koko järven.
Paloniitunjärvi
Paloniitunjärvi tai myös Paloniitunjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva suojeltu järvi.
Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Se on kulmikkaan muotoinen ja siitä työntyy sekä etelään että kaakkoon kaksi pitkää lahtea. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujakso kulkee Korvenalustanjärven pohjoispään luusuan kohdalla itä-länsi-suuntaisena poikittain ja ohittaa Paloniitunjärven sen itäpuolelta hieman etäämpänä. Sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsä- ja puoliksi peltomaata. Rantaan on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, mutta sen lähiympäristössä ei sijaitse maatiloja. Ainoastaan järven mökeille johtaa varsinaisia teitä, mutta järven kaakkoi- ja eteläpuolella sijaitsee Kukkolankulma ja Rasinkylä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy. Järveen laskee kolme pelto-ojaa sekä ojitetun Keljusuon kuivatusojat. Kullolankulman johto-ojan valuma-alueella harjualueella sijaitsevat Likolammi, Kaakkolammi ja Valkealammi. Järven itärantaan laskee Kaartjoki, joka virtaa järvessä eteenpäin pohjoisessa sijaitsevaan Korvenalustanjärveen, josta se jatkaa eteenpäin samannimisenä Haapajärveen. Järvien välinen salmi on tiheään ruohottunut ja joki sekä järvi itse virtaavat tehokkaasti ainoastaan auki ruopattuja uomia pitkin.
Järven vesialue on yhdessä Korvenalustanjärven kanssa Natura 2000 -ohjelman suojelualuetta, mutta vieressä sijaitsee myös Keljunsuolla sijaitseva Keljunmetsän rantametsiäkin. Järvellä on runsaasti helofyyttikasvustoja ja myös upos- ja kelluslehtisiä kasvustoja ja rannoilla vallitsevat luhtanevat ja luhtapensaikot. Järveä pidetään valtakunnallisesti arvokkaana lintujärvenä, jossa esiintyy esimerkiksi kalatiira, kaulushaikara, kurki, laulujoutsen, liro, luhtahuitti, ruskosuohaukka ja myös uhanalaisena lintulajina uivelo. Erityinen järvellä elävä hyönteinen on täplälampikorento.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli autio, mutta Ahoisten suuri kylä peltoineen sijaitsi etäämpänä järven länsipuolella. Järvi oli tulvaherkkänä ja alavalla maalla sijaitsevana otollinen niittyjen raivaamiseksi. Suurin osa järven ympäristöstä oli merkitty karttaan niittyinä. Järven rannat olivat autiot. Jossakin vaiheessa asutushistoriaa on järvellä on toteutettu järvenlasku, jonka jäljiltä löytyy järven rannoilta edelleen liejupitoista maata. Vuoden 1961 peruskartassa on merkitty rantaan ulottuvia peltomaita vähemmän kuin mitä on nykyään. Rantojen kuivatus ja ottaminen viljelyyn jatkuu edelleen.
Vattianlammi
Vattianlammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostuman vieressä . Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja se on kasvamassa umpeen. Lampea ympäröi suo ja se on autio. Lammelle ei johda tietä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Kaartjoen alaosan alueeseen lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy., mikä on sama kuin Paloniitunjärvessä. Kaartjoki, joka laskee Paloniitunjärveen, virtaa Vattianlammen vierestä ohitse.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Paloniitunjärvi oli piirretty nykyisenlaisena, mutta kartasta puuttui Vattianlampi. Vuoden 1961 peruskartassa se kuitenkin näkyy voimakkaasti soistuneena.
Likolammi (Hämeenlinna, Kukkolankulma)
Likolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kukkolankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lampi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Lammen eteläpäästä alkaa Kaakkolammin länsipuolelle jatkuva harju ja lammen itäpuolella kulkee mutkitellen toinen harju. Näiden välissä oleva Likolammi voi olla suppa, mikä selittäisi harjun katkeamisen ja kääntymisen mutkalle. Lammen ympärillä on suota, jota reunustaa harjujen rinteet. Kaakkoon kulkevan Kaakkomäen kärki ulottuu lammen rantaan asti ja koillisranta on toisen harjun rinnettä . Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen harjun rinteiden rannoille on rakennettu vähintään kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13631.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,2 metriä mpy. Lammen ympäröivää suota on hieman ojitettu ja kolme suo-ojaa on johdettu lampeen. Lampeen laskee kaakosta Sirkkaoja, joka on 8,5 metriä ylempänä sijaitsevan Kaakkolammin laskuoja, ja sen oma laskuoja laskee kymmenen metriä alempana olevaan Paloniitunjärveen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on lampi piirretty nimettömänä suolampena, jossa laskuoja ja nykyinen Sirkkaoja ovat merkittyinä. Vuoden 1962 peruskartassa, ja vielä vuoden 1989 kartassakin, on lammen eteläpuolella toinen pienempi lampi, josta on kaivettu yhdysoja Likolampeen. Se lienee soistunut umpeen nykykarttojen valossa.
Kaakkolammi (Hämeenlinna, Kukkolankulma)
Kaakkolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kukkolankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lampi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Lammen länsipuolella sijaitsee Kaakkomäki, jonka pohjoispää alkaa Likolammin eteläpuolelta. Harjuselänne kääntyy Kaakkolammin eteläpuolelta itään ja sitten kaakkon kautta itään kohti Valajärveä. Lampi sijaitsee suolla, jota reunustavat jäätikköjokimuodostumat ja harjun rinteet . Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja autiona tietön. Lammen vierestä kulkee Ojajärven ja yhdystien 13631 yhdistävä maantie.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy. Lampea ympäröivä suo on ojitettu ja kuusi ojaa on johdettu lampeen. Yksi ojista on samalla kahdeksan metriä ylempänä olevan Valkealammin laskuoja. Kaakkolammin laskuoja Sirkkaoja virtaa 8,5 metriä alempana olevaan Likolammiin.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Kako lampi”. Se oli autio suolampi, jonka luontainen laskuoja laski Likolampeen ja siihen laski vuorostaan maantien toisella puolella sijaitseva ”Walkia lampi” eli Valkealammi. Vuoden 1962 peruskartassa oli lampeen johdettu omalta suolta kolme ojaa, joista yksi oli Valkealammin laskuoja. Suo-ojia on vuosien varrella lisätty. Lampi on ollut aina autio.
Valkealammi (Hämeenlinna, Kukkolankulma)
Valkealammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kukkolankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lampi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Lammen itä- ja eteläpuolella sijaitsee Palanutnummi, joka on jääkauden lopussa syntynyt todennäköisesti Linnankallion suunnalta tulleesta jäätikköjoen purkausaukosta. Aukosta purkautut hiekka on kasaantunut Palanutnummeksi, joka on tasalakinen sanduri tai delta. Deltan reuna on jyrkkää rinnettä, joka laskeutuu myös Valkealammin itärannassa sen veteen. Lampi sijaitsee suolla, joka on muodostunut kymmenen metriä alemmaksi kuin tasainen Palanutnummi . Lammen rantaviivan pituus on 850 metriä ja rannat ovat rinteitä lukuun ottamatta suota. Länsirannassa on neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13631.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä mpy. Lampi sijaitsee Valkealamminsuon etelälaidassa ja monet suon kuivatusojista on johdettu lampeen. Lammen laskuoja lähtee kuitenkin länteen päin ja se laskee Kaakkolammiin, joka on kahdeksan metriä alempana.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Walkia lampi”. Sen eteläpuolelta kulki maantie ja tien varressa maatalo oli lampea lähin asutus. Kartan mukaan lammen laskuoja laski Kaakkolammiin. Vuoden 1962 peruskartassa oli lampeen johdettu kaksi lyhyttä suo-ojaa Valkealamminsuolle. Suon ojitusta on sen jälkeen tihennetty ja sen rannalle on myös rakennettu mökkejä.
Ylimmäislammi
Ylimmäislammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kukkolankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lampi sijaitsee Pukkinummen ja Hevoskolun välissä. Sen pinta-ala on 5,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rantaan on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa ja niille johtavat tiet tulevat lammen ohittavalta kylätieltä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,8 metriä mpy. Lampeen on johdettu viisi suo-ojaa ja sen oma laskuoja laskee yhdessä Kalliolammin kanssa 3,5 kilometrin päässä Paloniitunjärveen. Järvien korkeusero Paloniitunjärveen on yli 25 metriä.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Ilimaislampi”, mikä saattaa olla vain kirjoitusvirhe. Vuoden 1962 peruskartassa lampeen laski vain kaksi suo-ojaa ja sen ohitti Ojajärveltä Vehmaisiin kulkeva tie. Se oli autio, kunnes vuoden 1989 kartassa lammen korkeimmalle mäelle oli ilmaantunut vapaa-ajan asunto.
Kalliolammi (Hämeenlinna)
Kalliolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kukkolankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lampi sijaitsee Ylimmäislammin lähellä Palanutnummen eteläpuolella pienellä suolla. Sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen itärannassa sijaitsee korkea kallio. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Ojajärveltä Vehmaisiin johtava kylätie ohittaa järven läheltä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,9 metriä mpy. Siihen laskee kuusi suon kuivatusojaa, joista yksi on Haukilammin laskuoja. Kalliolammin laskuoja yhtyy Ylimmäislammin laskuojaan ja se laskee 3,5 kilometrin päässä Paloniitunjärveen, joka on yli 25 metriä alempana. Haukilammin vedenpinta on vain 20 senttimetriä ylempänä.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Hauki lampi”. Tämä nimi on nykyään sen lähettyvillä sijaitsevalla pienellä lammella.
Lairo
Lairo on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva Kaartjoen läpivirtausjärvi.
Järven pinta-ala on 55 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi osaa, joista pohjoisin osa on 850 metriä pitkä Kavalanlahti, jonka lahdensuu on alle 100 metriä leveä. Kavalanlahti on vesikasvillisuuden täyttämä, ja siihen laskee Ootanjoki. Järven etelärannasta työntyy esille Kaurisniemi, jonka oiealle puolelle 700 metriä pitkä Välijoki laskee Torhon vesiä. Välijoki on yksi Kaartjoen osuus. Järven lounaispäässä sijaitsee vielä vesikasvillisuuden täyttämä lahti. Järvessä on kolme saarta rannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja sen rannat ovat peltomaata, mutta järven eteläpuoli on metsää. Siellä kohoavat Kukonhuhdankalliot, joista Laironkallio nousee rannan tuntumassa yli 30 metrin korkeuteen. Järven lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu alle 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2871. Hämeenlinnan raja kulkee Kavalanlahden poikki ja jatkaa Kaartjoella alajuoksulle päin. Hämeenlinnaan kuuluu järven pohjoinen osa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 92,1 metriä mpy. Järvi on Kaartjoen läpivirtausjärvi. Kaartjoella on Lairon eteläpuolella Välijoen nimi. Järveen laskee vain kolme pelloilta tulevaa avo-ojaa, mutta Kavalanlahteen laskeva Ootanjoki on suurempi luontainen mutta perattu puro. Ootanjoen suuhun laskee myös Kyynäröisen suoraksi kaivettu oja. Kyynäröinen on 70 senttimetriä korkeammalla kuin Lairo.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Suivajärvi” ja sen eteläpuolella oleva Torho oli nimeltään ”Tarhojärvi”. Järvien välinen Välijoki oli piirretty selvästi leveämmäksi salmeksi. Tämä viittaa järvillä tapahtuneeseen järvenlasku. Vedenpinnan aleneminen oli kuitenkin ollut vähäinen ja on saattanut johtua Tuomenkosken perkauksista. Vuoden 1962 peruskartassa oli järvellä vain neljä mökkiä, mutta vuoteen 1979 mennessä niitä oli rakennettu paljon lisää.
Kyynäröinen (Hämeenlinna, Ahoinen)
Kyynäröinen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Lopella Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 36 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvi on matala ja vesikasvillisuuden valtaama. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä ja järven rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltoa. Järven lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja sen rannoille on rakennettu 13 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Ahoisten ja Juhalan yhdistävältä tieltä. Hämeenlinnan raja kulkee järven eteläosan ylitse, jolloin suurempi osa siitä kuuluu Hämeenlinnaan.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 92,8 metriä mpy. Siihen laskee viisi suo- tai pelto-ojaa ja sen oma laskuoja lähtee järven itärannasta ja laskee Lairoon Ootanjoen suuhun. Laskuoja on samalla kuntaraja.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kynärä järvi”. Sen laskujoki laski Lairon pohjoispäähän lähelle nykyistä laskupaikkaa. Ootanjoen ja järven välinen kannas oli raivattu niityksi, samoin olivat monet itärannat. Muuten järvi oli asumaton. Järvessä tehtiin 1930-luvulla järvenlasku, jossa vedenpintaa alennettiin noin metrillä . Vuoden 1961 peruskartassa olivat järven rannat merkitty kosteikoiksi. Rannoilta oli lohottu pieniä tontteja, joissa oli seuraavassa vuoden 1979 kartassa joitakin mökkejä. Vuoden 1989 kartassa erottuu mökkirantoihin tehdyt avoveden ruoppaukset.
Järvi kuuluu Natura 2000-hankkeen suojelualueisiin (FI0339002), jossa se on valtakunnallisesti arvokas lintujärvi. Suojelualueen rajat seuraavatkin järven rantoja.
Torho
Torho on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon ja Ourajoen kylien lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se on muodoltaan melko pyöreä, mutta kaakkoisrannassa sillä on pyöreä niemi. Järvi on matala ja ruohottunut. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Osa rannoista ovat soistuneita ja etenkin ojien suut ovat liettyneitä. Järven lähiympäristössä on kaksi maatilaa ja niiden pellot, mutta rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2871.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 92,1 metriä mpy. ja siihen on johdettu viisi suo- tai pelto-ojaa. Lisäksi sen etelärantaan laskee Heinijoki ja Kaartjoki, jonka nimitys on alajuoksulla sekä Ourajoki että Topenonjoki. Järven oma laskujoki on Välijoki, joka laskee Lairoon. Järvillä on sama vedenpinnan korkeus. Välijoki on yksi osuus Kaartjoesta ja molemmat järvet ovat Kaartjoen läpivirtausjärviä.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Tarhojärvi”. Järven vedenpinta vaikuttaa kartassa olevan nykyistä korkeampi, sillä Välijoki on piirretty pikemminkin salmeksi kuin joeksi. Järvi on kartassa autio, mutta tulo-ojien varret ja osa järven rantoja on raivattu niityiksi. Vuoden 1961 peruskartassa Välijoki on myös piirretty leveämmäksi, mutta osa uomasta on meritty soistuneeksi.
Iso-Lukkari (Loppi)
Iso-Lukkari on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lampi muistuttaa muodoltaan kaarta. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat suoistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy. ja siihen laskee kolme metsäojaa. Yksi ojista tuo vettä Vahteristonlammilta. Iso-Lukkarin laskuoja laskee ensin 50 metriä päässä Pikku-Lukkariin. jonka vedenpinta on 40 senttimetriä alempana, mutta se jatkaa sitten koilliseen, missä se yhtyy Kaartjokeen yhtyvään Kärpänojaan.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampien nimi kirjoitettiin ”Luikkari lammet”.
Niklas Bruun
Niklas Bruun (s. 1950) on suomalainen oikeustieteilijä ja Helsingin yliopiston professori emeritus. Hänet on valittu vuoden professoriksi vuonna 2005.
Bruun on ollut Helsingin yliopiston yksityisoikeuden ruotsinkielinen professori. Hän on Hankenilla kauppaoikeuden professori.
Bruun on toiminut tasa-arvolautakunnan puheenjohtajana.
HMS Nith (1905)
HMS Nith oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1905 valmistunut River-luokan torpedovenehävittäjä.
Alus tilattiin J. Samuel White and Companyltä Cowesista osana vuosien 1903-1904 laivasto-ohjelmaa ja sen köli laskettiin 5. toukokuuta 1904. Alus laskettiin vesille 7. maaliskuuta 1905 ja se valmistui seitsemän kuukautta myöhemmin lokakuussa.
Alus myytiin romutettavaksi 23. heinäkuuta 1919 T. W. Wardille.
Satu Uusiautti
Satu Johanna Uusiautti (s. Sura, Ruotsi) on suomalainen kasvatustieteilijä ja Lapin yliopiston kasvatustieteen, erityisesti kasvatuspsykologian professori (1.4.2017–).
Satu Uusiautti kirjoitti ylioppilaaksi Lyseonpuiston lukiosta 1999. Hän valmistui Lapin yliopistosta 2003 kasvatustieteen maisteriksi, 2007 kasvatustieteen lisensiaatiksi ja 2008 kasvatustieteen tohtoriksi. Hänen väitöskirjansa (2008) käsitteli työmenestystä ("”Tänään teen elämäni parhaan työn”: työmenestys Vuoden työntekijöiden kertomana"); väitöskirjatyötä ohjasi professori Kaarina Määttä. Vuonna 2013 Uusiautti sai kasvatuspsykologian dosentin pätevyyden (Helsingin yliopisto).
Uusiautti on toiminut Helsingin yliopistossa opettajakoulutusta kehittävän hankkeen tutkimusapulaisena vuosina 2005–2006, Lapin yliopiston suunnittelijana 2011, post doc -tutkijana ja koordinaattorina (Rakkauteen pohjautuva johtajuus -tutkimuskonsortio) 2011–2012, kansainvälisen tieteellisen julkaisutoiminnan asiantuntijana 2012–2013, tutkijana 2014–2015 sekä määräaikaisena apulaisprofessorina 2015–2016. Lapin yliopiston rehtori nimitti hänet kasvatustieteen (erityisesti kasvatuspsykologian) professoriksi huhtikuussa 2017.
Matterfall
Matterfall on Housemarquen kehittämä toimintapeli, joka on julkaistu PlayStation 4:lle 15. elokuuta 2017.
Pelin traileri on esitelty Paris Games Week tapahtumassa vuonna 2015.
IGN antoi pelille arvosanaksi 7/10 arvostelussaan.
Muropaketti antoi pelille 3/5 tähteä arvostelussaan.
Pelillä on Metacritic-kerääjäsivustolla 72/100 pistettä.
Yrjö Vasari
Yrjö Vasari (7. toukokuuta 1930 Kuopio – 5. tammikuuta 2010 Oulu) oli suomalainen kasvitieteilijä ja professori.
Kuopiossa syntyneen Vasarin perhe muutti pian Viipuriin ja talvisodan jälkeen Helsinkiin. Isä oli lääkäri. Hän valmistui ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta 1948 ja aloitti biologian opinnot Helsingin yliopistossa, pääaineena kasvitiede. Hän tutki Kuusamon kasvistoa ja valmistui kandidaatiksi 1955. Väitöskirja käsitteli Kuusamon jääkaudenjälkeisen ajan kasvillisuushistoriaa ja valmistui 1962. Hän opiskeli myös geologiaa ja paleontologiaa ja toimi assistenttina sekä kasvitieteen perusopetuksen että geologian ja paleontologian laitoksilla ja Suomen Akatemian nuorempana tutkijana. Hän työskenteli usein yhdessä puolisonsa Annikki Vasarin kanssa.
Vasari siirtyi 1962 Oulun yliopistoon, jossa hän hoiti sekä kasvitieteen että kvartäärigeologian apulaisprofessuureja. Hänet nimitettiin kasvitieteen apulaisprofessoriksi 1969. Hän palasi Helsingin yliopistoon kasvitieteen ruotsinkieliseksi professoriksi 1981. Hän jäi eläkkeelle 1993.
Vasari oli Professoriliiton puheenjohtaja 1985–1988.
Pälvilä
Pälvilä on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Maanosaliittojen cup 2017 – Lohko A
Maanosaliittojen cupin 2017 lohko A:ssa pelasivat Venäjä, Uusi-Seelanti, Portugali ja Meksiko. Ottelut pelattiin 17.–24. kesäkuuta 2017. Lohkon kaksi parasta etenivät välieriin.
Kaikki kellonajat Moskovan aikaa (UTC+3).
Han (joki Koreassa)
Han tai Hangang () on joki Etelä-Koreassa ja se on Korean niemimaan neljänneksi pisin joki Jalun, Tumenjoen ja Nakdongin jälkeen. Joki alkaa Korean niemimaan itäisiltä vuoristoilta kahtena pienempänä jokena, jotka yhtyvät lähellä Soulia, maan pääkaupunkia.
HMS Lyra (1910)
HMS Lyra oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1911 palvelukseenotettu Acorn-luokan hävittäjä.
Alus tilattiin John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista ja sen köli laskettiin 8. joulukuuta 1909. Alus laskettiin vesille 4. lokakuuta 1910 ja se valmistui helmikuussa 1911.
Alus myytiin toukokuussa 1921 romutettavaksi.
HMS Martin (1910)
HMS Martin oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1911 palvelukseenotettu Acorn-luokan hävittäjä.
Alus tilattiin John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista ja sen köli laskettiin 21. joulukuuta 1909. Alus laskettiin vesille 15. joulukuuta 1910 ja se valmistui maaliskuussa 1911.
Alus myytiin elokuussa 1920 romutettavaksi.
HMS Nereide (1910)
HMS Nereide oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1911 palvelukseenotettu Acorn-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa.
Alus tilattiin R. W. Hawthorn Leslie and Companyltä Hebburnistä ja sen köli laskettiin 3. joulukuuta 1909. Alus laskettiin vesille 6. syyskuuta 1910 ja se valmistui huhtikuussa 1911.
Alus myytiin joulukuussa 1921 romutettavaksi.
HMS Nymphe (1911)
HMS Nymphe oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1911 palvelukseenotettu Acorn-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa.
Alus tilattiin R. W. Hawthorn Leslie and Companyltä Hebburnistä ja sen köli laskettiin 8. joulukuuta 1909. Alus laskettiin vesille 31. tammikuuta 1911 ja se valmistui neljä kuukautta myöhemmin toukokuussa.
Alus myytiin toukokuussa 1921 romutettavaksi.
Leikkauspolitiikka
Leikkauspolitiikka tarkoittaa puolueen tai niiden yhteenliittymän kuten maan hallituksen suorittamaa talouspoliittista linjausta, jossa pyritään karsimaan yhteiskunnan julkisen sektorin menoja leikkaamalla talousarvion varoja julkisten palveluiden tuottamiseen. Leikkauspolitiikka voidaan näin ollen nähdä osana talouskuripolitiikkaa.
Suomen hallitus on Juha Sipilän pääministerikaudella toteuttanut laajasti leikkauspolitiikkaa.
Leikkauspolitiikkaa ja sen toimivuutta on kritisoitu tieteellisestä, puoluepoliittisesta ja kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta.
Vuonna 2017 kansasta 62 % halusi leikata julkisia menoja, 25 % mieluummin lisätä ja 7 % ei kumpaakaan.
HMS Rifleman (1910)
HMS Rifleman oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1911 palvelukseenotettu Acorn-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa.
Alus tilattiin J. Samuel White and Companyltä Cowesista ja sen köli laskettiin 21. joulukuuta 1909. Alus laskettiin vesille 22. elokuuta 1910 ja se valmistui maaliskuussa 1911.
Alus myytiin toukokuussa 1921 romutettavaksi.
Devil’s Milk
Devil's Milk on suomalainen rockyhtye. Yhtyeessä soittavat Kari Peitsamo, Twist Twist Erkinharju ja Tsöötz Kettula. Peitsamo on säveltänyt yhtyeelle uuden ohjelmiston, jonka pohjalta Devil's Milk nauhoitti levyn syksyllä 2017. Yhtye on ilmoittanut myös suunnittelevansa konserttikiertuetta. Yhtye perustettiin toukokuun lopulla 2017 Peitsamon aiemman Shöcking Blü -yhtyeen hajottua.
Orvokki Mäkinen
Orvokki Lahja Mäkinen (o.s. Hellgrén, 2. lokakuuta 1926 Helsinki – 12. maaliskuuta 2004 Tampere) oli suomalainen näyttelijä. Hän teki näyttämötaiteellisen uransa suurelta osin Tampereen Teatterissa.
Orvokki Mäkisen taiteellinen ura alkoi kiinnityksellä Suomen Työväen Teatteriin 1949–1953 ja jatkui kiinnityksellä Vaasan Suomalaiseen Teatteriin 1953–1959. Niin ikään 1959 Mäkinen aloitti työnsä kiinnitettynä näyttelijänä Tampereen Teatterissa.
Mäkisen roolitehtäviä olivat muun muassa Margaret (näytelmässä "Rakastan sinua marakatti"), Eliza ("Pygmalion"), Vie Talbot ("Käärmeennahkatakki"), Magda ("Kissat") ja Leni ("Altonan vangit").
Televisiorooleja Mäkisellä oli jo Tamvision aikana ja edelleen Yle TV2:n tuotannoissa kuten "Kiurunkulma" sekä "Mustat ja punaiset vuodet", jossa hän näytteli naispääosan. Vuonna 1987 Mäkinen näytteli Anttilan Maria televisioelokuvassa "Niskavuoren Heta".
Orvokki Mäkisen vanhemmat olivat kirvesmies Lauri Hellgrén ja Lahja Tamminen. Hän avioitui lohjalaissyntyisen lavastaja Veikko Mäkisen (11. heinäkuuta 1928 – 1981) kanssa 1952. Liitto päättyi puolison kuolemaan.
Poppy (laulaja)
Poppy tai That Poppy (syntymänimeltään Moriah Rose Pereira) on yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä, näyttelijä, tanssija ja tubettaja. Hän on syntynyt 1. tammikuuta 1995. Hänen tunnetuimmat kappaleensa ovat nimeltään "Money" ja "Lowlife". Hänet tunnetaan myös YouTube-kanavastaan, jonne hän tekee satiirisia popkulttuuria kuvaavia videoita ohjaajansa Titanic Sinclairin kanssa.
Moriah Rose Pereira syntyi Bostonissa, Massachusettsin osavaltiossa 1. tammikuuta 1995. Hän on sanonut, että pienenä hän halusi olla Rockette-tanssija, ja harrasti tanssia 11 vuotta. Luonnollisesti hänellä on tummanruskeat hiukset, vaikka nykyään Poppy tunnetaan vaaleista hiuksistaan. Poppy muutti Nashvilleen, Tennesseen osavaltioon 13-vuotiaana. Muutamaa vuotta myöhemmin, 18-vuotiaana, hän muutti Los Angelesiin musiikkiuraa tavoitellen.
Ennen vuotta 2014 Poppy esiintyi tapahtumissa kuten VidCon ja DigiTour. Hän aloitti uransa laulamalla lauluista cover-versioita netissä.
Los Angelesissa Poppy tapasi ohjaajan, Corey Michael Mixterin, joka tunnetaan nimellä Titanic Sinclair. He tekivät yhdessä abstrakteja videoita YouTubeen kanavalla jonka nimi oli alun perin "Moriah Poppy", mutta sen nimi vaihdettiin nimeksi "ThatPoppyTV". Tämän kanavan nimi on nykyään pelkkä "Poppy." Vielä marraskuussa 2018 kanavalle ladataan aktiivisesti videoita ja sillä on paljon tilaajia.
Vuonna 2015 Poppy teki levytyssopimuksen Island Recordsin kanssa nimellä That Poppy ja hän julkaisi ensimmäisen oman kappaleensa "Everybody Wants To Be Poppy". Kuukautta myöhemmin hän julkaisi toisen kappaleen, "Lowlife", ja hieman myöhemmin hän julkaisi ensimmäisen EP-levynsä nimeltä "Bubblebath".
Lokakuussa vuonna 2016 Poppy julkaisi kokeellisen "ympäröivä musiikki"-albumin "3:36 (Music To Sleep To)".
Vuonna 2017 Diplon levy-yhtiö Mad Decent julkaisi Poppyn debyyttialbumin "Poppy.Computer". Samana vuonna Poppy pääsi vuoden YouTube Rewindiin.
6. heinäkuuta 2018 Poppy julkaisi cover-version Gary Numanin kappaleesta "Metal". 27. heinäkuuta hän julkaisi ensimmäisen singlen nimeltä "In A Minute" tulevaa albumia "Am I A Girl?" varten. 22. elokuuta hän julkaisi albumin toisen singlen "Time Is Up". Hän julkaisi muitakin kappaleita albumilta, kuten "Fashion After All", "Hard Feelings" ja "X". Vuonna 2018 hän teki uuden projektin, nettipelin nimeltä Poppy.Church.
Pete Pilotti &amp; Pontiac: Seikkailu Lapponiassa
Pete Pilotti & Pontiac: Seikkailu Lapponiassa on Innocorp Oy:n kehittämä ja WSOY Multimedian vuonna 1995 julkaisema ensimmäinen Pete Pilotti -aiheinen videopeli.
Seija Ranttila
Seija Ranttila (s. 1965) on suomensaamelainen tekstiilitaiteilija. Ranttila on kotoisin Lemmenjoelta Inarista.
Ranttila opiskeli Limingan taidekoulussa 1985–1986 ja Lahden muotoiluinstituutissa teollista pukusuunnittelua 1986–1990. Opiskelun jälkeen keväällä 1990 hän aloitti työn Finlaysonilla tekstiilisuunnittelijana. Hän suunnitteli freelancerina 1998–2006 Nansolle ja sen jälkeen Lennol Oy:lle.
Hän valmistaa Ságat-mallistoaan ateljeessaan Tampereella. Kyseessä on Ranttilan oma saamelaishenkinen tuotemerkki ja vaatemallisto.
Ranttila sai vuonna 2003 ja vuonna 2007 apurahaa 5000 euroa uniikkivaatemalliston suunnitteluun ja toteutukseen Kulttuurirahaston Lapin rahastolta. Vaatemallistonsa tekstiilien suunnitteluun hän sai apurahaa Saamelaiskäräjiltä 3000 euroa vuonna 2004.
Syksyllä 2002 Seija Ranttila vietti sisarensa Merja Aletta Ranttilan kanssa kuukauden stipendiaattina suomalais-afrikkalaisen kulttuurikeskuksen Villa Karon taiteilijaresidenssissä Beninissä. Sen seurauksena syntyi sisarusten yhteisnäyttely, joka pidettiin Oulussa.
Nélson Semedo
Nélson Cabral Semedo (s. 16. marraskuuta 1993 Lissabon, Portugali) on portugalilainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on oikea laitapuolustaja. Semedo edustaa Primera Divisiónissa pelaavaa Barcelonaa.
Semedo siirtyi Sintrensestä Benfican organisaatioon kesällä 2012. Ensimmäisen ottelunsa Portugalin pääsarjassa hän pelasi 16. elokuuta 2015, kun Benfica voitti Estoril Praian kotonaan 4–0.
Semedo pelasi ensimmäisen ottelunsa Portugalin maajoukkueessa 11. lokakuuta 2015, kun Portugali voitti Serbian vieraissa 2–1 EM-kilpailujen 2016 karsinnoissa. Hän oli mukana voittamassa pronssia Maanosaliittojen cupissa 2017.
"Päivitetty 14. heinäkuuta 2017."
Benfica
Portugalin maajoukkue
Maso Lehtonen
Matias "Maso" Lehtonen (s. 12. toukokuuta 1988 Tampere) on suomalainen jääkiekkovalmentaja, joka toimii Mestis-joukkue Imatran Ketterän päävalmentajana. Hänellä on pelaajataustaa maalivahtina. Lehtonen pelasi miesten pelejä kolmena kautena Suomi-sarjassa ja hän puki urallaan myös yhteen SM-liigaotteluun Tapparassa kaudella 2007–2008.
Lehtonen on Tapparan kasvatti. Kaudeksi 2007–2008 hän siirtyi Saimaan Pallon A-nuoriin, mutta Lehtonen palasi kuitenkin kesken kauden Tapparaan. Hän jäi seuran A-nuorissa ilman torjuntavastuuta sekä kokonaan Harri Säterin ja Sami Koskelan varjoon, mutta Lehtonen puki Tapparan paidan kauden aikana myös yhteen SM-liigaotteluun. Myös kaudella 2008–2009 hän jäi seuran A-nuorten SM-liigajoukkueessa vähälle torjuntavastuulle ja siirtyikin kesken kauden sarjatasoa alemmas A-nuorten I-divisioonan KOOVEE:hen. Lehtonen voitti kauden päätteeksi A-nuorten I-divisioonan mestaruuden, mutta KOOVEE jäi lopulta kuitenkin ilman sarjanousua A-nuorten SM-liigaan. Hän puki kauden aikana myös lainalle Lempäälän Kisan paidan yhteen Mestis-otteluun.
Kaudeksi 2009–2010 Lehtonen nousi KOOVEE:n Suomi-sarjajoukkueeseen. Hän pelasi kauden aikana 15 runkosarjaottelua, mikä oli kuusi ottelua Lehtosen aisaparia Juha Taposta vähemmän. Lehtonen voitti kauden päätteeksi Suomi-sarjan pronssia. Hän puki kauden aikana myös Lempäälän Kisan paidan lainalle kahteen Mestis-otteluun. Kaudella 2010–2011 Lehtonen pelasi KOOVEE:ssä kuusi runkosarja- ja kaksi nousukarsintasarjan ottelua. Hän voitti kauden päätteeksi hopeaa. Kaudella 2011–2012 Lehtonen saavutti KOOVEE:ssä pronssia, mutta hän vahvisti myös kahden karsintasarjan ottelun verran Nokian Pyryä. Kauden jälkeen Lehtonen joutui loukkaantumisten myötä leikkaukseen ja hän lopetti pelaajauransa.
Pian pelaajauransa lopettamisen jälkeen Lehtonen siirtyi opiskelemaan Vierumäen urheiluopistoon liikunnanohjaajaksi erikoisalanaan jääkiekko. Hän aloitti valmentamaan Heinolan Kiekon organisaatiossa jo kaudella 2012–2013. Lehtonen valmensi kaksi kautta seuran C1- ja D1-junioreita. Kaudella 2013–2014 hän aloitti Vierumäki Unitedin A-nuorten Suomi-sarjajoukkueen päävalmentajana. Kaudeksi 2014–2015 joukkue nousi A-nuorten Mestikseen, jossa Vierumäki eteni aina välieriin saakka.
Kolmen Vierumäki Unitedin peräsimessä vietetyn vuoden jälkeen, huhtikuussa 2017 Lehtonen nimettiin 1+1-vuotisella sopimuksella Suomi-sarjajoukkue Imatran Ketterän päävalmentajaksi. Toukokuussa joukkue nostettiin kuitenkin Mestikseen, kun Kajaanin Hokki jäi ilman sarjalisenssiä. Joulukuussa Ketterä käytti Lehtosen sopimuksessa olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen hänen kanssaan. Joukkue sijoittui heti nousukaudellaan 2017–2018 runkosarjassa kolmanneksi, mutta Ketterä kuitenkin hävisi puolivälierissä Jokipojille. Lehtonen palkittiin kauden päätteeksi Mestiksen vuoden valmentajana Raimo Määttänen -palkinnolla.
Valiant Hearts: The Great War
Valiant Hearts: The Great War on Ubisoftin kehittämä ja julkaisema seikkailupeli, joka sijoittuu ensimmäiseen maailmansotaan.
Peli on julkaistu vuonna useille alustoille kuten PlayStation 3, PlayStation 4, Windows, Xbox 360 ja Xbox One.
IGN antoi pelille 7.7/10 arvostelussaan.
Pelaaja antoi pelille 7/10 arvostelussaan.
Peli on voittanut useita palkintoja.
Luterilainen kirkko Norjassa
Luterilainen kirkko Norjassa (Den lutherske kirke i Norge) on vuonna 2006 perustettu tunnustuksellista luterilaisuutta edustava kirkko Norjassa.
Kirkko sai perustamisvaiheessaan vuonna 2005 tukea yhdysvaltalaisen Missouri-synodin seurakunnilta, ja sillä on edelleen läheiset suhteet Missouri-synodiin.. Vuonna 2010 kirkon jumalanpalveluksiin osallistui Oslossa noin 50 henkeä ja Bergenissä 16 henkeä. Kirkko on pyrkinyt laajentumaan siten, että eri paikkakunnille on yritetty perustaa ryhmiä jotka seuraavat kirkon jumalanpalveluksia internetistä. 25. syyskuuta 2015 kirkko hyväksyttiin Kansainvälisen luterilaisen neuvoston jäseneksi. 25. toukokuuta 2017 vihittiin kirkon johtaja Torkild Masvie piispan virkaan. Vihkimyksen toimitti Latvian evankelis-luterilaisen kirkon piispa Jānis Vanags, ja häntä avustivat Inkerin kirkon piispa Aarre Kuukauppi ja Missouri-synodin aluepresidentti Dan Gilbert.
Kirkolla on tällä hetkellä viisi seurakuntaa eri puolilla Norjaa. Ne ovat:
Ferrari 458 Italia GT2
Ferrari 458 Italia GT2 on italialaisen Ferrarin valmistama LMGTE Pro-luokituksen mukainen kilpa-auto, jolla kilpailtiin FIA World Endurance Championship -sarjassa vuosina 2012–2015. Vuonna 2011 autolla kilpailtiin Intercontinental Le Mans Cup -sarjassa.
Evert Kulenius
Matts Evert Kulenius (8. maaliskuuta 1879 Teerijärvi – 4. helmikuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi RKP:n kansanedustajana vuosina 1922–1927 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän toimi myös Kokkolan kaupunginvaltuutettuna. Politiikan ulkopuolella Kulenius toimi mm. kansakoulunopettajana Teerijärvellä, opettajana ja koulunjohtajana Kokkolassa ja Österbottningen-lehden toimittajana ja talousjohtajana. Kuleniuksen vanhemmat olivat maanviljelijä Anders Kulenius ja Maria Snåre. Kuleniuksen puoliso vuosina 1902–1953 oli Mathilda Dahl ja vuodesta 1954 Elna Alexandra Wirke.
Metropolismania (pelisarja)
Metropolismania on Media Factoryn kehittämä ja Natsumen julkaisema kaupunginrakennuspelien sarja.
Sarjan kolmas osa "Metropolismania 3" on julkaistu vain Japanissa.
Luettelo Natsumen videopeleistä
Tämä on luettelo Natsumen julkaistuista videopeleistä.
These are games produced while Natsume Inc., was still operating as a subsidiary of Natsume Co., Ltd. Natsume Inc. would publish only Natsume Co., Ltd games until becoming independent in the mid-90s.
Developer
Developer, JP Publisher
Developer, JP/US Publisher
Developer, JP Publisher
Developer, JP/US Publisher
Developer
Developer, JP/US Publisher
Developer, US Publisher
Developer
Developer
Natsume-Atari, formerly Natsume Co., Ltd, has mostly acted as a developer since splitting from Natsume Inc. - although it has also published some games, notably in the Medarot series.
DeveloperDeveloper
Developer
Publisher
Developer
Developer
These are games published by Natsume Inc. and/or developed by its subsidiary in Japan after becoming independent from Natsume Co., Ltd.
Most of these games were only published by Natsume in North America, although some reached Europe under the Natsume name through distribution deals with European companies, and some digital releases were self-published by Natsume in Europe.
Publisher
Publisher
Publisher
Publisher
NA Publisher
Publisher
Publisher
Developer/Publisher
Publisher
Publisher
Publisher
Publisher
Developer/Publisher
Developer
Publisher
Publisher
Publisher
The Beatles’ Hits
The Beatles’ Hits on brittiläisen The Beatles -yhtyeen 6. syyskuuta 1963 julkaistu EP-levy. Se sisälsi yhtyeen kolmen edellisen singlen a-puolet sekä ”From Me to You” -singlen b-puolen ”Thank You Girl”.
EP nousi Britannian listaykköseksi kolmen viikon ajaksi. Se pysyi listalla kaikkiaan 44 viikkoa.
EP:stä julkaistiin uusintapainos vuonna 1992, jolloin se kuului "The EP Collection" -boksiin.
A-puoli
B-puoli
Pussisarvinokka
Pussisarvinokka ("Ceratogymna atrata") on sarvinokkien heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan seuraavissa Länsi- ja Keski-Afrikan maissa: Angola, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Kongo, Kongon demokraattinen tasavalta, Norsunluurannikko, Päiväntasaajan Guinea, Gabon, Ghana, Guinea, Liberia, Nigeria, Sierra Leone, Etelä-Sudan, Sudan, Togo, Uganda
Lajin kannan suuruutta ei ole määritetty, mutta se on pienenemässä elinalueiden tuhoutumisen, sirpaloitumisen sekä metsästyksen vuoksi.
Sen pääasiallista elinympäristöä ovat alavat metsät, mutta sitä tavataan myös viljelmillä.
Play! A Video Game Symphony
PLAY! A Video Game Symphony oli konserttisarja, joka soitti videopelimusiikkia yleisön edessä orkesterilla. Konserttisarjan on korvannut "" -sarja.
Kiertue syntyi tuottaja Jason Michael Paulin ja Square Enixin yhteistyöstä soittaa "Final Fantasy" -pelisarjan musiikkia.
Ensimmäinen esitys oli 27.toukokuuta 2006 Chicagossa.
Esityksestä on myös julkaistu CD+DVD, jossa soittaa Tšekin filharmoninen orkesteri.
MotoGP 13
MotoGP 13 on vuonna 2013 julkaistu ratamoottoripyöräaiheinen -videopeli, joka perustuu MotoGP kauteen 2013. Pelin kehitti ja julkaisi Milestone ja se julkaistiin PlayStation 3:lle, Xbox 360:lle ja Microsoft Windowsille. Pelin kansikuvassa esiintyvät Cal Crutchlow, Jorge Lorenzo ja Valentino Rossi.
Milestone palasi takaisin MotoGP -pelien pariin tehtyään edellisen kerran MotoGP '08.
Pelissä on mahdollista ajaa neljä erilaista pelitilaa, yksittäisiä kilpailuja, maailmanmestaruuskausi, uratila ja aikaa vastaan. Yksittäisissä kilpailuissa on mahdollista valita haluamansa tavan pelata, joko kokonainen kisaviikonloppu, tai pelkästään kilpailu. Maailmanmestaruuskaudella pelaava voi valita haluamansa luokan MotoGP, moto 2 ja moto 3 sarjojen väliltä ja ajaa haluamallaan kuljettajalla kauden läpi. Uratilassa sen sijaan pelaaja aloittaa uransa moto 3:sta ja yrittää ajosuorituksillaan nousta luokan mestariksi ja päästä lopulta ajamaan MotoGP:hen. Matkalla on tarkoitus kehittää pyörää ja toteuttaa annettuja tehtäviä. Aikaa vastaan ajo on pelkästään rataennätyksien parantamista, pelaaja voi kilpailla omaa aikaansa vastaan ja halutessaan nähdä, kuinka hän sijoittuu maailmantilastossa muiden pelaajien kanssa.
Peliin tuli myöhemmin heinäkuussa ladattavana lisäosana Moto 2 ja Moto 3 luokat. Marraskuussa julkaistiin toinen lisäosa Champions, jossa on menneitä kuljettajia eri vuosilta, kuten Mick Doohan, Max Biaggi, Loris Capirossi, Tohru Ukawa ja Kevin Schwantz.
Landry
Landry on seuraavien henkilöiden sukunimi:Landry on myös etunimi.