Aktia Pankki
Aktia Pankki Oyj () on Aktia-konsernin emoyhtiö ja suomalainen liikepankki. Aktian toimialue käsittää kaksikielisen rannikon ja valitut kaupungit. Pankkipalveluiden lisäksi konserni tarjoaa varainhoito-, vakuutus- ja kiinteistönvälityspalveluja.
Aktian nimi tulee kreikan sanasta akti, joka tarkoittaa rannikkoa. Kun nimi 1991 otettiin käyttöön, pankin toimialue oli Suomen etelärannikolla. Aktia ja sen edeltäjät toimivat pitkään säästöpankkeina, mutta 2000-luvun alussa Aktia erosi säästöpankkiryhmästä, muuttui liikepankiksi ja listautui pörssiin.
Aktia on Suomen nykyisin toimivista talletuspankeista vanhin. Pankki perustettiin 1825 nimellä "Helsingfors Stads Sparbanks Inrättning", perustamisjärjestyksessä toisena säästöpankkina Suomessa. Säästöpankin perustamiseen ajoivat yhteiskunnalliset syyt. Työttömyys, köyhyys ja kerjäläisyys olivat tuolloin kärjistyneet Helsingissä ja köyhäinavun oli havaittu passivoivan köyhiä. Pankin tarkoituksena oli tarjota turvalliset talletukset ja korkoa rahoille siten, että säästäminen kannustaisi ""ahkeruuteen huolenpitoon ja työteliäisyyteen"" eikä suosisi ""laiskuutta, huonomuistisuutta ja itse aiheutettua kurjuutta"". Säästöpankkia hoidettaisiin tavoittelematta omaa etua. Pankki avasi ovensa 8.4.1826. Ensimmäinen asiakas oli kalastajantytär Sophia Albertina Schelin, joka talletti säästötilille numero 1 kuusitoista sillinkiä. Pankki oli aluksi auki vain lauantai-iltaisin. 1800-luvun kuluessa pankin toiminta laajeni. Vuonna 1870 pelättiinkin, että kansalaisten lisääntynyt säästäväisyys voisi saattaa pankin perikadon partaalle. Pankki ei voinut taata, että talletettavista varoista saataisiin korkoa, ja niin koronmaksu lakkautettiin, jos talletus ylitti tietyn määrän. Vuoteen 1875 mennessä pankki oli saanut 16 745 talletusasiakasta.
Vuonna 1891 säästöpankin toiminimi muutettiin muotoon "Helsingfors Sparbank" (suom. 'Helsingin Säästöpankki').
Pankkiin yhdistyivät fuusiossa Kirkkonummen Säästöpankki 1956, Säästöpankki Torkkeli 1979 ja Espoon Säästöpankki 1980. Tietotekniikka otettiin käyttöön 1966, ensin palveluna Ruotsista. Ensimmäinen oma tietokone UNIVAC 9200 hankittiin vuonna 1968.
Vuonna 1991 sulautuivat Bromarvin, Hangon, Inkoon, Karjaa-Pohjan, Sipoon, Siuntion ja Tenholan säästöpankit Helsingin Säästöpankkiin. Pankin nimeksi tuli "Säästöpankki Aktia". Vuotta myöhemmin säästöpankkiin sulautuivat vielä Porvoon ja Vaasan säästöpankit. Vuonna 1993 Aktiasta tuli Suomen toinen säästöpankkiosakeyhtiö. Pankin nimi muutettiin muotoon "Aktia Säästöpankki Oy" vuonna 1994.
Aktia erosi Säästöpankkiliitosta vuoden 2003 alusta. Syynä tähän olivat kiristyneet suhteet Säästöpankkiliiton kanssa sekä kilpailevan Nooa Säästöpankin perustaminen Helsinkiin. 33 muuta säästöpankkia perustivat Pohjolan ja Suomi-yhtiön kanssa Nooan, mikä oli vahvasti vihamielinen teko Aktiaa kohtaan. Aktia käytti kuitenkin vielä säästöpankkien vihreää tammilogoa vielä muutaman vuoden Säästöpankkiliitosta eron jälkeenkin.
Vuonna 2008 konsernissa toteutettiin uudelleenjärjestely, jonka myötä toiminta sovitettiin vastaamaan paremmin laajentunutta tuote- ja palveluvalikoimaa. Syksyllä 2008 liiketoiminta siirrettiin "Aktia Pankki Oyj":lle. Aktia Säästöpankki Oyj jäi konsernin emoyhtiöksi uudella nimellä "Aktia Oyj". Samalla Aktia lakkasi olemasta säästöpankki.
Veritas Vahinkovakuutus sulautettiin osaksi Aktiaa vuoden 2009 alusta ja Aktia Pankki listautui Helsingin pörssiin syyskuussa 2009.
Emoyhtiönä toiminut Aktia Oyj toimintoineen sulautui Aktia Pankki Oyj:öön 1. heinäkuuta 2013. Yhtiö jatkaa toimintaansa jälkimmäisellä nimellä.
Saaristosäästöpankki Turunmaalta ja Vöyrin Säästöpankki Pohjanmaalta yhdistyivät Aktiaan 1. heinäkuuta 2014.
Aktialla oli 45 konttoria vuonna 2016. Vuonna 2013 Aktia Pankin markkinaosuus luotoista oli 4 % ja talletuksista 3 %.
Aktia toimi vuodesta 1996 alkaen Säästöpankkien keskusrahalaitoksena. Vuonna 1997 solmittiin vastaava sopimus myös POP Pankki -ryhmän kanssa. Aktia luopui keskusrahalaitostoiminnasta 2015. Toimintaa jatkoivat Säästöpankkien Keskuspankki ja POP Pankkien osalta Bonum Pankki.
Varsinainen yhtiökokous nimittää hallintoneuvostoon enintään 36 jäsentä kolmen vuoden toimikauden ajaksi. 1. heinäkuuta 2013 nimetyssä hallintoneuvostossa on 32 jäsentä.
Hallintoneuvoston lakkauttamista varten on kutsuttu kokoon yhtiökokous 21.9.2017.
Konsernin hallintoneuvosto nimittää hallituksen jäsenet kalenterivuodeksi kerrallaan. Hallintoneuvoston puheenjohtajasta ja varapuheenjohtajista koostuva puheenjohtajisto valmistelee nimitykset.
Aktian osakkeet on jaettu A- ja R-sarjaan. Yhtiöjärjestyksen (3 §) mukaan jokainen R-osake oikeuttaa yhtiökokouksessa äänestämään 20:lla ja jokainen A-osake yhdellä äänellä.
Aktialla on yli 46 000 osakkeenomistajaa ja sen osake on noteerattu Helsingin pörssissä syyskuusta 2009 lähtien.
Aktian suurimpia omistajia ovat suomenruotsalaiset säätiöt.
Aktia- ja Säästöpankkisäätiöt, joita on 27, omistavat noin 50 % Aktian osakkeista. Säätiöiden päämäärä on edistää säästämistä sekä tukea kotiseutua ja huolehtia säästöpankkiliikkeen paikallisista perinteistä. Säätiöt jakavat taloudellista tukea, avustuksia ja lahjoituksia muun muassa säästämistä edistävään työhön ja tutkimukseen.