Ikkala
Ikkala on kylä ja taajama entisessä Pusulan kunnassa nykyisen Lohjan kaupungin alueella. Ikkalan postinumeroalueella 03810 on 618 asukasta 280 taloudessa. Kesämökkejä Ikkalassa on 186. (31.12.2015).
Ikkala sijaitsee Karkkilan rajan tuntumassa. Ikkala sijoittuu Lohjan kartalla pisteeseen, jonne on 16 kilometriä Vihdistä, kahdeksan kilometriä Karkkilasta, sekä kymmenen kilometriä Marttilasta ja Pusulasta. Nykyisin myös Viiala ja Uusikylä mielletään kuuluviksi Ikkalaan. Niinpä Vihtiin päin mentäessä Ikkalan kylä ulottuu Taustan risteykseen. Pusulan suunnassa rajana voi pitää tien vasemmalla puolella sijaitsevaa suurta kiveä, Pirunkiveä, jonka luona kummitteli. Näin ainakin muinoin kerrottiin. Marttilan suunnassa kylä loppuu Viitaankulmaan ja Karkkilaan ajettaessa kylän - ja nykyisen Lohjan raja - osuu entisen kunnalliskodin eli entisen Hotelli Oivan eli nykyisen Kaislakodin paikkeille.
Ikkalan taajamassa sijaitsee ala-asteen koulu, jonka rakennus on valmistunut vuonna 1982. Pihassa sijaitseva puukoulu, jossa on teknisen käsityön luokka, on valmistunut 1938. Ikkalan koulua käy 60–70 oppilasta. Ikkalan koulun urheilukenttä on kunnostettu vuonna 2016. Ikkalan koulua on yritetty lakkauttaa moneen kertaan, mutta lakkautushankkeet ovat aina kaatuneet kyläläisten vastarintaan. Toistaiseksi viimeisin yritys oli, kun Lohjan kaupunki yritti lakkauttaa koulun syksystä 2018 alkaen. Kylän edustajan vastaesityksestä lasten, nuorten ja perheiden lautakunnassa asia kuitenkin poistettiin vuoden 2018 talousarviosta.
Kylässä sijaitsee Kotojärvi. Kotojärvi on noin 10 hehtaarin kokoinen pikkujärvi, jonka eteläpäässä on uimaranta. Järven itärannalta kohoavat Korpimäen kalliot.
Ikkalassa toimii aktiivinen Ikkalan kyläyhdistys. Kyläyhdistys on vuodesta 2009 alkaen järjestänyt suosittua Elopäivää, joka pidetään elokuisin Juhlatalo Kokin pihapiirissä. Vuosina 2016 ja 2017 kyläyhdistys on tuottanut kesäistä harrastajanäytelmää, "Peikko-oopperaa". Näytelmille on luvassa jatkoa kesällä 2018. Peikko-oopperat on kirjoittanut ja ohjaa Liisa Jäppinen. Toukokuisin kyläyhdistys järjestää "lasten olympialaiset" koulun urheilukentällä. Kyläyhdistys toimii valppaasti kyläkoulun säilyttämisen puolesta.
Ikkalan kyläsuunnitelma valmistui vuonna 2014. Kyläsuunnitelmassa on kuvattu tarkemmin kylän historiaa ja nykytilannetta sekä kylän kehittämistarpeita. Kyläsuunnitelman mukaan Ikkalan kylän visio on:
Muinaisina aikoina metsäinen Pusulan seutu oli ollut lähinnä hämäläisten ja varsinaissuomalaisten eränkäyntialuetta, jolle alkoi siirtyä myös vakituisempaa asutusta. Ruotsinvallan alkuajoista lähtien sitä pyrittiin uudisasuttamaan myös kruunun toimesta. Pusulassakin alkoi kaskiviljelyn aika, joka jatkui paikoittain jopa 1900-luvun alkuun. Näin syntyi kylä myös Ikkalaan.
Tie numero 1224, jota pitkin saavutaan Ikkalaan Vihdistä päin, on kenties jo keskiajalta peräisin oleva tärkeä yhdystie. Ikkalan kautta on päästy niin Lopelle kuin Somerolle. Somerolla tie yhtyi Hämeen härkätiehen ja Lopella ns. Meritiehen. Mm. vuonna 1600 Ikkalan, Viialan ja Uusikylän talonpojat tekivät valituksen Kaarle-herttuan sotaväen läpimarssin aiheuttamista ruoka-, vaate- ja muista menetyksistä.
Ikkalan kylä, joka aikoinaan rakentui muinaisen jokilaakson rinteeseen nauhamaiseksi tienvarsiasutukseksi, muodostaa edelleen hyvin säilyneen ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaan kylämiljöön. Aivan keskustassa suurten vaahteroiden ja korkeiden sireeniaitojen takana ovat Kokin, Pellin ja Näkin vanhat talot. Itse tilat olivat olemassa jo 1500-luvulla. Yhtä vanha on Uusikylässä Ylitalon tila, jota saman suvun jäsenet ovat asuneet yhtäjaksoisesti yli 500 vuotta. Sama suku on hallinnut satoja vuosia myös vähän kauempana kylästä sijaitsevaa Pyöliä. Kokki toimi kestikievarina 1600–1700 -luvuilla. Ylitalo ja Pelli olivat rustholleja, jotka varustivat ratsumiehen ruotuväkiarmeijaan. Muita kylän vanhoja tiloja ovat Viiala, Siutila, Metsola ja Tiensuu.
Sotien jälkeen Ikkalan kylä asutti paljon siirtolaisia. Tultaessa 1950-luvulle Ikkalaan saapuivat ensimmäiset kesämökkiläiset. Kunnan ja muutamien alueen yrittäjien yhdessä rakennuttamia rivitaloja alkoi nousta kylän keskustaan 1970-luvulla ja niihin sijoittui yritysten työntekijöitä. Ikkalan asujaimistossa on paljon alkuperäisiä ikkalalaisia ja myös paluumuuttajia. Monista vapaa-ajan asujista on tullut vakituisia asukkaita ja Ikkalaan on muutettu myös pääkaupunkiseudulta muun muassa maaseudun rauhan ja Ikkalan kauniiden maisemien houkuttelemina.
Ikkalalle merkittävä maisemallinen ominaispiirre on se, että se on vanhat perinteet omaava maa- ja metsätalousvaltainen kylä. Pellot ovat edelleen viljelykäytössä, joskin omistajat ovat osin vaihtuneet. Maa- ja metsätalousyrittäjillä on nykyisin tyypillisesti myös jokin liitännäiselinkeino tai työsuhteeseen perustuvaa ansiolähde. Kotieläintalous on Ikkalassa vähäistä.
Ensimmäisen oman teollisuuslaitoksen, Pellin höyrykonesahan, kylä sai jo vuonna 1912. Se meni konkurssiin, kun laivalastillinen sahan toimittamaa puutavaraa katosi laivoineen jäljettömiin. Aikoinaan kylää palveli silloisen ajan hengen mukaisesti kaksi osuuskauppaa, SOK:n Jyvä ja OTK:n Tuki. Oli myös säästöpankki, posti, meijeri, teurastamo, puhelinkeskus ja kolme kioskia. Muita Ikkalassa toimineita yrityksiä ovat olleet Nurmi Hydraulics Oy, Ikkalan sahan sahatoiminta, Leino-Kaluste Oy ja Kataisen taimitarha.
Nykyisen Ikkalan yritystoiminta on pienyritysvaltaista. Ikkalassa nykyisin toimivia yrityksiä ovat muun muassa Nurmi Hydro Oy, Serafina Oy, Juhlatalo Kokin pitopalvelu, Näkin talon Bed and Breakfast, Kaislakoti Oy ja Taksi Harri Jokivirta. Alhovuoren entiseen laskettelukeskukseen ollaan rakentamassa leirintäaluetta. Kylässä toimii pieni yksityisen ylläpitämä Nahkion maatalousmuseo.