Suomi 2010-luvulla
Suomi on 2010-luvulla jälkiteollinen noin 5,5 miljoonan ihmisen yhteiskunta. Lähes koko 2000-luvun ensivuosikymmenen kestänyt talouskasvu päättyi vuonna 2008 alkaneeseen finanssikriisiin, jonka jäljiltä Suomen talouskasvu on edelleen vuonna 2016 hyvin heikkoa. Talouden suurimmat ongelmat 2010-luvulla johtuvat viennin ongelmista ja rakennemuutoksen jälkeisestä työttömyydestä.
Suomen presidenttinä on toiminut vuodesta 2012 Sauli Niinistö. Politiikassa Perussuomalaiset on vakiinnuttanut asemansa puoluekentällä, nousten vuoden 2015 eduskuntavaaleissa toiseksi suurimmaksi puolueeksi. Samojen vaalien jälkeen RKP jäi ensimmäistä kertaa 36 vuoteen hallituksen ulkopuolelle. Vuosikymmenen politiikkaa ovat leimanneet säästöt ja maahanmuuttokeskustelu.
Maahanmuuttajien osuus Suomen väestöstä on kasvanut edelleen 2010-luvulla, väestön ikääntyminen jatkuu ja syntyvyys on laskenut. 
Syntyvyys kääntyi Suomessa laskuun 2006. Vuonna 2010 syntyneiden määrä kääntyi laskuun.
2010-luvulla suomalaisen viihteen suuria ilmiöitä ovat olleet televisiosarjat "Putous" ja "Vain elämää". Musiikissa suosionsa ovat vakiinnuttaneet muun muassa Cheek ja Haloo Helsinki!.
Suomi voitti jääkiekon MM-kultaa vuonna 2011.
Tarja Halonen toimi tasavallan presidenttinä aina vuoteen 2012 asti. Vuoden 2012 presidentinvaaleissa Sauli Niinistö valittiin Suomen tasavallan presidentiksi kannatusluvuin 62,6 %. Vaaleissa toiseksi sijoittui Pekka Haavisto, joka oli ensimmäinen avoimesti homoseksuaali presidenttiehdokas. Vuoden 2018 presidentinvaaleissa Niinistö valittiin jatkamaan virassaan vuoteen 2024 asti.
Eduskuntavaaleja Suomessa järjestetään 2010-luvulla kolme kappaletta:
2010-luvun suurimpia puolueita ovat olleet Suomen Keskusta, Kansallinen Kokoomus ja Perussuomalaiset. SDP:n kannatus on ollut merkittävästi vähäisempää kuin aiempina vuosikymmeninä, joskin Vasemmistoliitto on lisännyt kannatustaan erityisesti nuorten kaupunkilaisten keskuudessa. Vuosikymmenen aikana perustettuja uusia puolueita ovat Liberaalipuolue ja Sininen tulevaisuus.
Kuluneen vuosikymmenen aikana Suomella on ollut viisi hallitusta. 2010-luvun pääministereitä ovat olleet Matti Vanhanen, Mari Kiviniemi, Jyrki Katainen, Alexander Stubb ja Juha Sipilä. Edelliseen vuosikymmeneen verrattuna pääministerit ja hallitukset ovat vaihtuneet varsin tiheään. Suomen 2010-luvun hallitukset olivat:
Kuntavaaleja Suomessa järjestetään 2010-luvulla kaksi kappaletta:
2010-luvulla kuntien toimintaa ovat muuttaneet suunniteltu sote-uudistus sekä useat kuntaliitokset. Kuntaliitosten myötä erityisesti Kouvola, Kuopio ja Lahti ovat kasvaneet 2010-luvulla.
Helsingissä järjestettiin 16. heinäkuuta 2018 huippukokous, jossa Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ja Venäjän presidentti Vladimir Putin tapasivat toisensa. Niinistökin tapasi Trumpin myös kahden kesken.Läänilaitos oli siirtynyt historiaan vuoden 2009 viimeisenä päivänä. Läänien tilalle tuli seitsemän aluehallintovirastoa, jotka käsittivät yhden tai useamman maakunnan. Länsi-Suomen läänistä muodostettiin Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto ja Lounais-Suomen aluehallintovirasto, muutoin virastojen alueet vastasivat viimeiseksi jääneen läänijaon mukaisia läänejä.
1. tammikuuta 2010 perustetut aluehallintovirastot ovat:
Entisen Oulun läänin nimeäminen Pohjois-Suomen aluehallintovirastoksi herätti keskustelua, sillä kolmannes Suomen pinta-alasta sijaitsi "Pohjois-Suomen" pohjoispuolella.
Vuonna 2010 Suomessa oli 342 kuntaa, nykypäivään mennessä kuntien määrä on pudonnut 311:een. 2010-luvulla on siis yhteensä 31 kuntaa kadonnut kartalta. Kuntaliitosten myötä esimerkiksi Oulu, Pori ja Lohja ovat kasvattaneet pinta-alaansa.
Suomen väkiluku on kasvanut 2010-luvulla verkkaisesti. Väkiluku oli vuoden 2010 lopussa 5 375 276, vuoden 2016 heinäkuun lopussa 5 495 830. Väestönkasvua on siis puolessa vuosikymmenessä tapahtunut vain 2,2 %.
2010-luvulla väestöä on kasvattanut lähinnä maahanmuutto syntyvyyden laskiessa. Suomalaisten kokonaishedelmällisyys nousi tilapäisesti 2000-luvun ensivuosikymmenen lopulla, mutta 2010-luvulle tultaessa se alkoi laskea tuntuvasti. Syntyvyys on laskenut useita vuosia peräkkäin ja vuoden 2015 lopussa syntyi vähemmän lapsia kuin kertaakaan sitten 1860-luvun nälkävuosien. Vuonna 2016 kuolleiden määrä ylitti syntyneiden määrän ensimmäistä kertaa sotavuosia lukuun ottamatta. Vielä vuonna 2009 Suomessa syntyi yli 60 000 lasta, mutta vuonna 2017 syntyi vain noin 50 000 lasta.
Toisen maailmansodan jälkeiset suuret ikäluokat näkyivät edelleen vuosittain ylöspäin kohoavana pullistumana väestöpyramidissa, 2000-luvulla he olivat 60–75-vuotiaita.
Kuntien välisessä muuttoliikkeessä ”Nurmijärvi-ilmiön” on todettu taittuneen 2010-luvulla, ja väestönkasvu on jälleen vilkastunut kasvukeskuksissa kehyskuntien sijaan. Väkilukuaan ovat kasvattaneet erityisesti Helsinki, Tampere, Oulu ja Espoo. Väestömäärän lasku jatkuu Itä- ja Pohjois-Suomessa.
Pitkän ajan trendeistä jatkuivat väestön ikääntyminen ja keskimääräisen elinajanodotteen kasvu. Vuonna 2000 Suomessa syntyneiden poikien elinajanodote oli 74,1 vuotta ja tyttöjen 81,0 vuotta. Vastasyntyneen elinajanodote vuonna 2015 oli 78,5 vuotta pojilla ja 84,1 vuotta tytöillä. Keskimääräiset toteutuvat eliniät muodostunevat huomattavasti synnyinvuoden odotteita korkeammiksi, kuten aiempienkin sukupolvien.
Suomen bruttokansantuote (BKT) on kasvanut hyvin vähän vuonna 2008 alkaneesta finanssikriisistä lähtien. Edellisellä vuosikymmenellä taloudelle tärkeä Nokia myytiin vuonna 2013 Microsoftille, minkä jälkeen Suomesta on lähtenyt ICT-alan työpaikkoja. Toisaalta peliteollisuus on kasvanut 2010-luvulla muun muassa Rovion ja Supercellin menestyksen myötä. Suomeen ovat investoineet muun muassa Google ja Yandex.
Vuonna 2015 BKT oli ennakkotietojen mukaan 207 miljardia euroa. Käytännössä BKT on suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 2006.
Suomen vaihtotase on 2010-luvulla ollut alijäämäinen johtuen viennin ongelmista ja Venäjälle langetetuista talouspakotteista.
Työttömyysaste on kasvanut 2010-luvulla edeltävän vuosikymmenen lopun lukemista. Vuonna 2015 työttömyysaste oli 9,4%.
Suomen valtionvelka on ollut reippaassa kasvussa 2010-luvulla. Velan määrä ylitti 100 miljardia euroa vuonna 2016. Velan määrä on lähes kaksinkertaistunut vuodesta 2009.
Vuokrien kasvu on jatkunut 2010-luvulla erityisesti kasvukeskuksissa. Pienten yksiöiden arvo ja kysyntä kasvukeskusten keskusta-alueilla on noussut reippaasti 2010-luvulla.
Vähittäiskaupassa näkyvimpiä tapahtumia ovat olleet Suomen Lähikaupan myyminen Keskolle sekä Anttila-tavarataloketjun konkurssi. Verkosta ostaminen on yleistynyt selvästi.
Rikollisuus ei juurikaan ole lisääntynyt Suomessa 2010-luvulla, joskin erityisesti Internetin kautta tapahtuneet petokset ovat lisääntyneet. Henkirikokset ovat vähentyneet edellisvuosikymmeniin verrattuna.
Seksuaalirikokset ja niistä langetetut rangaistukset ovat herättäneet runsaasti mediahuomiota ja kiivasta keskustelua 2010-luvulla. Seksuaalirikollisten tuomioita on usein pidetty liian lievinä. Kansainvälisen, seksuaalisen häirinnän vastaisen Me Too -kampanjan vaikutukset ovat näkyneet myös Suomessa.
Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö Jari Aarnio vangittiin marraskuussa 2013 epäiltynä törkeistä lahjus- ja virkarikoksista. Aarnion epäiltiin olleen tiiviisti mukana Trevoc-seurantalaiteyhtiön toiminnassa ja saaneen siltä runsaasti hämäriä etuuksia. Myöhemmin Aarnion hallusta löytyi suuria summia rahaa, josta suuren osan on epäilty olevan peräisin huumekaupasta. Tutkintavankeus kesti jopa kaksi vuotta, minkä jälkeen hänet laskettiin vapaalle jalalle odottamaan tuomiota. Vyyhdin oikeuskäsittely oli maaliskuuhun 2016 mennessä maksanut yli 7 miljoonaa euroa ja muodostunut Suomen historian kalleimmaksi rikosoikeudenkäynniksi.
Trevoc-jutussa Aarnio tuomittiin syyskuussa 2016 Helsingin hovioikeudessa kolmeksi vuodeksi vankeuteen. Aarnio määrättiin pantavaksi viralta. Joulukuussa 2016 Helsingin käräjäoikeus langetti Aarniolle 10 vuoden vankeusrangaistuksen yhteensä 22 rikoksesta, muun muassa kuudesta törkeästä huumausainerikoksesta ja lukuisista törkeistä virkarikoksista. Aarnio valitti tuomiosta hovioikeuteen. Hänet päästettiin kesäkuussa 2018 vapaaksi odottamaan Helsingin hovioikeuden tuomiota, koska sen antaminen siirtyy vuoteen 2019.
Elokuun 18. päivänä vuonna 2017 Turun keskustassa tapahtui Suomen historian ensimmäinen jihadistipohjalta tehty terroriteko, jossa marokkolainen turvapaikanhakija Abderrahman Bouanane hyökkäsi veitsellä kymmenen henkilön kimppuun. Heistä kaksi sai surmansa ja kahdeksan loukkaantui eriasteisesti. Myös Bouanane loukkaantui poliisin ammuttua häntä jalkaan. Ilmoituksensa mukaan Bouanane teki teon terroristijärjestö Isisin soturina järjestön puolesta, mutta Isis ei ottanut teosta vastuuta. Seuraavana vuonna Bouanane tuomittiin teosta elinkautiseen vankeuteen.
2010-luvulla VR on edelleen monopoliasemassa rautateiden henkilöliikenteessä. Kaukojunaliikenne hoidetaan yleensä InterCity- tai Pendolino-junilla; suuri osa vanhoista sinisistä pikajunavaunuista on jo romutettu. VR:n ja Venäjän rautateiden yhteinen hanke, Helsingin ja Pietarin välinen nopea Allegro-juna aloitti liikennöinnin joulukuussa 2010. Pääkaupunkiseudun lähijunaliikenteessä uudet, sveitsiläisvalmisteiset Flirt-junat ovat suurimmaksi osaksi syrjäyttäneet vanhat, Valmetin valmistamat Sm1- ja Sm2-junat. 2010-luvulle tultua lähes kaikki merkittävät rataosuudet oli jo sähköistetty. Seinäjoki-Vaasa-rata sähköistettiin 2011 ja Rovaniemi-Kemijärvi-rataosuus 2014.
Raideliikenteen suuria projekteja 2010-luvulla ovat olleet Kehärata (2015), joka toi junayhteyden Helsinki-Vantaan lentoasemalle sekä Länsimetro (2017) eli Helsingin metron jatke Espoon Matinkylään. Myös Tampereen pikaraitiotien rakentaminen on aloitettu, mutta se saadaan käyttöön vasta ensi vuosikymmenen puolella.
Yksityisautoilu on edelleen suosittua 2010-luvun Suomessa. Läpi vuosikymmenen eniten ensirekisteröityjä automerkkejä ovat olleet Toyota, Volkswagen ja Škoda. Suosituimpia henkilöautomalleja ovat olleet Škoda Octavia, Volkswagen Golf, Nissan Qashqai, Toyota Auris ja Toyota Avensis.
Osuuttaan kotimaanliikenteen matkustajista ovat kasvattaneet halpabussiyhtiöt, kuten vuonna 2011 perustettu Onnibus. Hintakilpailu on lisääntynyt.
Useissa Suomen kaupungeissa on otettu käyttöön moderni kaupunkipyöräjärjestelmä, esimerkiksi "Alepa-fillarit" Helsingissä 2016 ja "Viking Line -pyörät" Turussa 2018.
Matkustajamäärät Suomenlahden yli Viroon ovat rikkoneet aiempia ennätyksiä. Vuonna 2016 Helsingin ja Tallinnan välisen laivaliikenteen matkustajamääräksi tilastoitiin lähes 9 miljoonaa.
Finnair on edelleen Suomen kansallinen lentoyhtiö. Lyhyitä alueellisia lentoja sekä syöttöliikennettä Finnairille vuodesta 1998 lentänyt Finncomm Airlines myytiin osittain Finnairille sekä brittiläiselle Flybelle vuonna 2011. Vuonna 2015 yhtiö siirtyi kokonaan suomalaisomistukseen ja alkoi käyttää nimeä Nordic Regional Airlines (NORRA).
Liikenneturvallisuus jatkoi kohenemistaan 2010-luvulla. Vuosina 2010–2017 tieliikenteessä kuoli keskimäärin noin 250 ihmistä vuodessa. Vastaavasti vuosina 2003–2008 tieliikenteessä kuoli keskimäärin hieman yli 350 ihmistä vuodessa.
Vuosikymmenen vakavimpia liikenneonnettomuuksia ovat olleet Jämijärven lento-onnettomuus 20.4.2014, Raaseporin tasoristeysturma 26.10.2017 ja Kuopion linja-autoturma 24.8.2018.
Digitaalisten laitteiden merkitys osana opetusta on kasvanut merkittävästi. Perinteisiä koulukirjoja käytetään vähemmän kuin ennen. Oppilaiden osallistaminen koulun toimintaan on kasvanut: kouluissa on esimerkiksi oppilaskuntia, tukioppilaita ja ympäristöraateja. Ylioppilaskirjoitukset muuttuivat vuosina 2016–2019 vaiheittain sähköisiksi.
Vuosikymmenen ensimmäisenä päivänä aloitti toimintansa Aalto-yliopisto, kun Helsingin kauppakorkeakoulu, Taideteollinen korkeakoulu ja Teknillinen korkeakoulu yhdistyivät. Samana päivänä myös Kuopion ja Joensuun yliopistot yhdistyivät Itä-Suomen yliopistoksi.
Pitkään peruskoulun yläluokkalaisten oppimistuloksia mittaavien PISA-tulosten kärkimaana ollut Suomi on alkanut 2010-luvulla taantua monella mittarilla niin absoluuttisesti kuin suhteessa muihin maihin. Viro on noussut Suomen ohi kaikessa paitsi lukutaidossa. Suomalaisoppilaista luku- ja laskutaidon minimitason alitti 5–6 prosenttia 2000-luvun alussa ja 12–13 prosenttia vuonna 2012. Eniten huolenaiheita on herättänyt poikien, etenkin itä- ja pohjoissuomalaisten, heikentynyt suoriutuminen ja yrittäminen. Heistä jopa joka neljäs alitti minimitason. Tytöillä taas on enemmän opiskelumotivaatiota ja uskoa tulevaisuuteen. Kaukana kotiseudulta olevan työelämän on tutkittu olevan pojille kovin vierasta.
2010-luvulla korkea rakentaminen on jälleen lisännyt suosiotaan. Vuosikymmenen aikana valmistuneita tornitaloja ovat muun muassa Turun Ikituuri (2011), Hotelli Torni Tampere (2014), Jyväskylän Maailmanpylväs (2014) ja Espoon Niittyhuippu (2017). Vuonna 2019 Helsingin Kalasatamaan valmistunee Suomen ensimmäinen pilvenpiirtäjä, 35-kerroksinen ja 134 metriä korkea Majakka. Vuosikymmenelle tyypillisiä ovat olleet myös puurakenteiset ja erikoisen muotoiset rakennukset, esimerkkeinä Kampin kappeli (2012), Saamelaiskulttuurikeskus Sajos (2012), Suomen luontokeskus Haltia (2013) ja Helsingin keskustakirjasto Oodi (2018). Muita merkittäviä 2010-luvulla valmistuneita rakennuksia ovat muun muassa Vantaan Pyhän Laurin kappeli (2010), Helsingin Musiikkitalo (2011), Seinäjoen uusi kaupunginkirjasto Apila (2012), Kangasala-talo (2014) sekä Helsingin Uusi lastensairaala (2018).
Uusien kauppakeskusten nopeatahtinen rakentaminen on jatkunut 2010-luvulla: Karisma avattiin 2011, Willa, Veturi ja Matkus 2012, Kaari ja Ainoa 2013, Puuvilla ja Ideapark Oulu 2014, Valkea 2016 ja Redi 2018. Vuonna 2019 Helsingin Pasilaan valmistunee kauppakeskus Mall of Tripla. 2010-luvulla kauppakeskukset ovat yleistyneet etenkin keskisuurissa kaupungeissa ruuhka-Suomen ulkopuolella, mikä on heikentänyt keskustojen vetovoimaa.
Uusia asuinalueita on jälleen noussut etenkin pääkaupunkiseudulle, esimerkiksi Helsingin Jätkäsaari, Kuninkaantammi ja Kalasataman keskus, Espoon Suurpelto ja Vantaan Kivistö. 2010-luvun asuintaloarkkitehtuurissa korostuu runsas ja vaihteleva värimaailma.
Guggenheim-museon suunnittelu Helsinkiin on jatkunut 2010-luvulla, ja kaupunkibulevardeja on suunniteltu tiivistämään asumista erityisesti pääkaupunkiseudulla. Joitakin vanhahkoja, merkittäviä rakennettuja ympäristöjä on uudisrakennettu perinteisiä arvoja kunnioittaen, esimerkiksi Espoon Tapiolaa.
2010-luvulla erityisesti Applen iPhone-puhelimet ja Samsungin valmistamat puhelimet ovat olleet suosittuja. Etenkin vuosikymmenen alkupuoliskolla Nokia Lumia -puhelimet olivat suosittuja. Internet-yhteydet ovat nopeutuneet ja puhelinten toiminnot ovat kasvaneet. Matkapuhelimella ei enää pelkästään soiteta puheluita ja lähetetä tekstiviestejä, vaan myös käytetään internettiä, jaetaan sisältöä ja otetaan melko laadukkaitakin valokuvia. Sosiaalisen median suosio on noussut ja 2010-luvun suosittuja puhelinsovelluksia ovat muun muassa WhatsApp, Instagram, Snapchat, Airbnb ja Pokémon Go.
Vaikka Nokia myi matkapuhelinvalmistuksen Windowsille vuonna 2014, palasi Nokia brändinä muutaman vuoden päästä puhelinmarkkinoille. Vuonna 2017 HMD Global julkaisi uusia puhelimia Nokia-nimen alla. Eräs malleista perustuu suosittuun 3310-malliin.
Myös vuosikymmenen uutuutta, tablettitietokoneita, kuten Applen iPad ja Samsung Galaxy Tab, myytiin vilkkaasti etenkin vuosikymmenen alussa ja puolivälissä. Vuosikymmenen jälkipuoliskolla niiden myynti kuitenkin kääntyi laskuun.
Puhelinluettelot ovat käyneet jo vanhanaikaisiksi, koska matkapuhelimet ovat suurelta osin syrjäyttäneet lankapuhelimet, ja luetteloissa on ollut vain melko harvoja matkapuhelinnumeroita. Myös internetyhteyksien laajeneminen lähes kaikkien suomalaisten käyttöön on vähentänyt puhelinluetteloiden tarvetta. Suomessa viimeiset paperiset puhelinluettelot julkaistiin vuonna 2016, ja jaettiin alkuvuodesta 2017.
2010-luvun Finlandia-palkitut kirjat ovat:
2010-luvulla kaikki Suomen televisiolähetykset ovat digitaalisia. Vuosikymmenen aikana ollaan myös siirtymässä teräväpiirtolähetyksiin, kuitenkin normaalitasoiset SD-lähetykset loppuvat vasta vuonna 2020. Vuosina 2011–2014 Ylellä oli käytössä erillinen teräväpiirtokanava Yle HD, joka esitti sekä ykkös- että kakkosverkon ohjelmistoa. Jo ennen kyseisen kanavan käyttöönottoa Yle oli lähettänyt satunnaisesti kokeiluluonteisia teräväpiirtolähetyksiä. Tammikuun lopulla 2014 Yle HD:n tilalle tuli jokaista Ylen kanavaa varten oma teräväpiirtokanava. MTV3 HD aloitti elokuussa 2011. Nelonen HD aloitti kaapelikanavana jo vuonna 2008, mutta antenniverkossa se alkoi näkyä vasta marraskuussa 2017.
Vuoden 2013 alussa televisiomaksun korvasi Yle-vero, jonka tarkoituksena on rahoittaa Yleisradion toimintaa. Televisiomaksusta poiketen Yle-veron maksaminen on pakollista myös niille, jotka eivät katso televisiota. Alle 18-vuotiaat sekä pienituloisimmat on kuitenkin vapautettu verosta. Ahvenanmaalla Yle-veron korvaa yhä paikallinen televisiomaksu.
2010-luvun suosituimpia viihdeohjelmia ovat olleet muun muassa humoristisuudestaan tunnetut "Putous" ja "Posse", ajankohtaisia asioita käsittelevät satiirisarjat "YleLeaks" ja "Noin viikon uutiset" sekä musiikkiohjelmat "Vain elämää" ja "SuomiLOVE". Varsinkin Putous on ollut kausi toisensa jälkeen valtava tv-hitti, joka on parhaimmillaan kerännyt ruudun ääreen lähes 1,5 miljoonaa katsojaa ja tuonut julkisuuteen useita sketsihahmoja, kuten Marja Tyrni (2010) ja Munamies (2011). Vain elämää -sarjan jaksot ovat monella tuotantokaudella keränneet parhaimmillaan lähes miljoona katsojaa sekä tuoneet uusia hittikappaleita radioiden soittolistoille.
2010-luvun suosittuja keskusteluohjelmia ovat olleet muun muassa "Puoli seitsemän", "Enbuske, Veitola & Salminen" sekä jo edellisellä vuosikymmenellä aloittanut "Arto Nyberg".
Edellisellä vuosikymmenellä ilmiöksi muodostuneiden tositelevisiosarjojen suosio jatkui 2010-luvulla. Kultainen Venla -palkinnon saaneita tositelevisio-ohjelmia ovat muun muassa "Kadonneen jäljillä", "Ensitreffit alttarilla", "Suomen huutokauppakeisari" sekä "Duudsonit tuli taloon". 2010-luvun tunnetuimpiin televisioesiintyjiin kuuluvat muun muassa Sami Hedberg, Arman Alizad, Riku Nieminen, Anni Hautala, Janne Kataja ja Jyrki Sukula. Arman Alizad käsittelee ohjelmissaan muun muassa äärimmäisissä oloissa eläviä ihmisiä ja suomalaisessa yhteiskunnassa puhuttavia aiheita. Jyrki Sukula taas tunnetaan erityisesti ruokaohjelmistaan.
Edellisellä vuosikymmenellä aloittaneet kilpailuohjelmat "Idols" ja "Tanssii tähtien kanssa" jatkoivat suosiotaan. Vuonna 2012 Idolsin rinnalle tuli toinen suosittu laulukilpailuohjelma "The Voice of Finland". Suositut tietovisaohjelmat "Haluatko miljonääriksi?" ja "Heikoin lenkki" palasivat televisioon pitkän tauon jälkeen vuosikymmenen jälkipuoliskolla, kuten myös legendaarinen parisuhdevisailu "Napakymppi".
Syksyllä 2013 esitetty "Julkkis Big Brother" keräsi ruudun ääreen runsaasti katsojia. Hyvin uudenlainen televisiosarja on vuonna 2015 aloittanut "Sohvaperunat", jossa näytetään televisionkatsojien reaktioita viime aikoina esitetyistä, usein mieleenpainuneista kohtauksista. Palkittu "Docventures"-sarja yhdisteli dokumenttien katselun, elokuvakerhomaiset keskustelut ja sosiaalisen median.
2010-luvun tunnetuimpiin suomalaisiin fiktiivisiin televisiosarjoihin kuuluvat muun muassa draamasarja "Taivaan tulet" ja sketsisarja "Siskonpeti". Erityisen suosittuja sarjoja ovat olleet esimerkiksi draamasarja "Pirunpelto" ja poliisisarja "Roba", jotka ovat parhaimmillaan kerännyt television ääreen yli miljoona katsojaa.
Myös pitkäaikainen draama- ja saippuasarja "Salatut elämät" jatkoi vankkaa suosiotaan, joskin jonkin verran pienemmässä mittakaavassa kuin edellisellä vuosikymmenellä. Vuosikymmenen alkupuolella esitetyt rikosdraamasarja "Helppo elämä" ja rakkausdraamasarja "Klikkaa mua" on palkittu Kultaisella Venlalla, myöhempiä palkittuja draamasarjoja ovat muun muassa "Mustat lesket" ja "Koukussa".
Internetkulttuurin kehittyminen on saanut aikaan uuden ilmiön, tubettamisen eli videoiden luomisen omaan YouTube-kanavaan. Videot ovat suosittuja erityisesti nuorison keskuudessa. Tunnetuiksi tubettajiksi ovat nousseet muun muassa Tuure Boelius, Eeddspeaks, Herbalisti, Lakko, Arttu Lindeman, Mansikkka, Mariieveronica, Mmiisas ja Soikku. Vuonna 2018 suosituin YouTube-kanava oli Duudsonien "Dudesons", toiseksi suosituin oli Angry Birds -kanava ja kolmanneksi suosituin oli TheRelaxingEnd -kanava.
Vuodesta 2014 Helsingissä on järjestetty Tubecon-tapahtuma, jossa tubettajat tapaavat fanejaan. Tapahtuma on kerännyt kymmeniä tuhansia nuoria ja ollut vuosi vuodelta suositumpi. Tapahtuma on levinnyt myös ulkomaille. Vuoden 2018 Tubecon-tapahtuman kävijämääräksi tilastoitiin yhteensä noin 17 000.
2010-luku on Suomessa ollut erityisesti popin ja rapin aikakautta. Vuosikymmenen menestyneimpiin suomalaisiin kevyen musiikin esittäjiin kuuluvat muun muassa Jenni Vartiainen ja Robin. Jenni Vartiaisen albumi "Seili" (2010) on myynyt yli 150 000 kappaletta. Albumilla on esimerkiksi pitkään listojen kärkisijoilla ollut hitti "Missä muruseni on". Teinipoppari Robin teki alkuvuonna 2012 vain 13-vuotiaana läpimurtonsa kappaleellaan "Frontside Ollie", ja muun muassa kyseisen hitin sisältävä Robinin esikoisalbumi "Koodi" on myynyt lähes 120 000 kappaletta.. Niin ikään Chisun hitit saivat runsaasti radiosoittoa: muun muassa hänen itse sanoittamansa ja säveltämänsä "Kohtalon oma" (2011) on eräs vuosikymmenen menestyssävellyksistä. Haloo Helsingin singlet nousivat toinen toisensa jälkeen Suomen radiolistan kärkeen. Runsaasti radiosoittoa ovat saaneet muun muassa "Maailman toisella puolen" (2011) ja "Vapaus käteen jää" (2013). 2010-luvun poplaulajien eturiviin kuuluu myös Sanni, jonka hittejä ovat muun muassa "2080-luvulla" (2015) ja "Vahinko" (2016).
Suomiräppäreistä esimerkiksi Cheek ja JVG ovat vakiinnuttaneet suosionsa. Cheekin kappaleista listaykkösiksi ovat nousseet esimerkiksi "Anna mä meen" (2012) ja "Timantit on ikuisia" (2013), JVG:n menestyksiä ovat taas muun muassa "Häissä" (2011) ja "Huominen on huomenna" (2014). Rapin ja hip hopin menestyjiä ovat olleet myös muun muassa Petri Nygård, Mikael Gabriel ja Teflon Brothers.
Monen entisen yhtyeen laulaja on jatkanut menestystään soolouralla: Elonkerjuu-yhtyeestä irtautunut Lauri Tähkä jatkoi suosiotaan, vaikka ei laulanut enää edellisen vuosikymmenen tapaan pohjalaismurteella. Takavuosien huippusuosituista tyttöbändeistä irtautuneet Erin ja Vesala ovat menestyneet myös soolouralla: Erinin hiteistä on soinut tiheään radiossa muun muassa "Ei taida tietää tyttö" (2013) ja Vesalan hiteistä esimerkiksi "Älä droppaa mun tunnelmaa" (2016).
Perinteisemmän musiikin suurimpia nimiä ovat olleet muun muassa Suvi Teräsniska ja Arttu Wiskari. Wiskarin laulut ovat herättäneet huomiota rohkeilla sanoituksillaan, esimerkkeinä "Sirpa" (2014) ja "Kahvimaito" (2015). Myös muun muassa Kaija Koon, Juha Tapion, Jari Sillanpään ja Yö-yhtyeen suosiot ovat jatkuneet. Radioissa ovat soineet tiuhaan muun muassa Kaija Koon "Vapaa" (2010), Juha Tapion "TSNEH (Tykkään susta niin että halkeen)" (2013) ja Jari Sillanpään "Sinä ansaitset kultaa" (2014). J. Karjalainen palasi suosionsa huipulle vuonna 2013 hitillään "Mennyt mies" ja jatkaa yhä uraansa.
Levymyynti on vähentynyt 2010-luvulla, ja useat tavarataloketjut ovat lopettaneet äänilevyjen myymisen. Vuonna 2014 musiikin digitaalinen myynti ylitti fyysiset äänitteet Suomessa ensimmäistä kertaa. CD-levyjen vuotuinen myyntimäärä romahti vuosina 2002−2017 yhdeksästä miljoonasta vain noin miljoonan tietämille. Suosituimpia digitaalisia musiikkipalveluja ovat muun muassa Spotify, Deezer ja Tidal. Levy-yhtiöitä on muutettu musiikkiyhtiöiksi.
Jo edellisellä vuosikymmenellä suosituiksi tulleiden Idols-tyyppisten televisio-ohjelmien suosio jatkui. Tosin näiden laulukilpailujen tuomien uusien esiintyjien menestys ei useinkaan yltänyt esikoisalbumia pidemmälle. 2010-luvun Idols-voittajia ovat muun muassa Martti Saarinen ja Diandra Flores. Uusi tulokas tällä vuosikymmenellä oli The Voice of Finland, jonka ensimmäinen tuotantokausi alkoi vuoden 2011 lopussa. The Voice of Finlandin ensimmäinen tuotantokausi toi julkisuuteen etenkin Saara Aallon ja Jesse Kaikurannan, tosin kauden voitti Mikko Sipola.
Vuonna 1985 aloitettuja Seinäjoen tangomarkkinoita on järjestetty joka vuosi myös 2010-luvulla. Tangomarkkinat ovat tuoneet julkisuuteen esimerkiksi Marko Maunukselan ja Kyösti Mäkimattilan. Legendaarinen iskelmälaulukilpailuohjelma Syksyn sävel teki paluun vuonna 2011, mutta sitä esitettiin viimeksi syksyllä 2013. 2010-luvulla Syksyn sävelen voittaneita kappaleita ovat olleet Jari Sillanpään "En se olla saa" (2011), Jesse Kaikurannan "Järjetön rakkaus" (2012) ja Suvi Teräsniskan "Täydellinen elämä" (2013).
Suomessa alettiin syksyllä 2012 näyttää Vain elämää -televisiosarjaa, joka perustuu hollantilaiseen formaattiin. Sarjassa artistit seurustelevat viikon ajan keskenään ja jokaisena päivänä yksi artisteista on päivän artistina. Muut artistit esittävät kunakin päivänä päivän artistin kappaleista omantyylisiä versioitaan. Sarja on saanut Kultainen Venla- ja Pro Iskelmä -palkintoja. Vain elämää -sarjan ensimmäisen tuotantokauden kokoelmalevy on myynyt lähes 180 000 kappaletta, mikä tekee siitä kaikkien aikojen kuudenneksi myydyimmän kotimaisen musiikkialbumin. Korkeille listasijoituksille yltäneitä Vain elämää -sarjan kappaleita ovat muun muassa Erinin "Mitä tänne jää" (2012), Elastisen "Naurava kulkuri" (2014), Antti Tuiskun "Sata salamaa" (2015) ja Mikael Gabrielin "Lumi teki enkelin eteiseen" (2016).
Helsingin Musiikkitalo valmistui Töölönlahteen vuonna 2011. Suomen ensimmäisen musiikkimuseon, Finnish Music Hall of Famen, on tarkoitus valmistua Helsingin Pasilaan vuonna 2019.
Kotimaisen elokuvan katsojaluvut jatkoivat nousuaan 2010-luvulla. Vuonna 2015 kotimaiset elokuvat saivat yhteensä ennätykselliset 2,6 miljoonaa katsojaa. Vuosikymmenen menestyneimpiä elokuvaohjaajia ovat olleet muun muassa edellisellä vuosikymmenellä esikoisohjauksensa tehneet Dome Karukoski ja Aku Louhimies sekä uudet ohjaajatulokkaat Taneli Mustonen ja Antti J. Jokinen.
2010-luku käynnistyi suomalaisen elokuvan kannalta varsin komeasti. Vuonna 2010 useat kotimaiset elokuvat ovat keränneet paljon katsojia, muun muassa Dome Karukosken ohjaama komedia "Napapiirin sankarit", Arto Halosen ohjaama tositapahtumiin perustuva draamaelokuva "Prinsessa" sekä Jalmari Helanderin ohjaama jouluaiheinen kauhuelokuva "Rare Exports".
Historialliset elokuvat ovat olleet yhä suosittuja. Heti vuosikymmenen alussa ilmestynyt, Kari Väänäsen ohjaama ja Veikko Huovisen romaaniin perustuva "Havukka-ahon ajattelija" keräsi runsaasti katsojia. Niin ikään Antti J. Jokisen ohjaama, vuonna 2012 ensi-iltansa saanut Sofi Oksasen romaaniin perustuva "Puhdistus" menestyi hyvin. Aku Louhimiehen ohjaama, vuonna 2017 ensi-iltansa saanut "Tuntematon sotilas" on kerännyt yli miljoona katsojaa ja noussut Suomen kaikkien aikojen kolmanneksi katsotuimmaksi kotimaiseksi elokuvaksi.
Vuonna 2013 ilmestyi Johanna Vuoksenmaan komedia "21 tapaa pilata avioliitto", joka on yli 400 000 katsojallaan kaikkien aikojen katsotuin kotimainen naisohjaajan elokuva. Komediat ovat olleet suosittuja läpi vuosikymmenen: vuonna 2014 menestyi erityisesti Dome Karukosken komedia "Mielensäpahoittaja" ja vuonna 2015 Taneli Mustosen komedia "Luokkakokous". Suosittuja ovat olleet myös lukuisat "Vares"-jännityselokuvat. Myös monet perhe-elokuvat nousivat vuosikymmenen katsotuimpien elokuvien joukkoon, kuten vuoden 2016 katsotuin kotimainen elokuva "Kanelia kainaloon, Tatu ja Patu!" sekä monet "Risto Räppääjä" -elokuvat.
2010-luvun käytetyimpiä näyttelijöitä ovat olleet muun muassa Eero Aho, Laura Birn, Samuli Edelmann, Peter Franzén, Aku Hirviniemi, Tommi Korpela, Krista Kosonen, Kalle Lamberg, Antti Litja, Jasper Pääkkönen, Armi Toivanen, Pamela Tola ja Jussi Vatanen.
Päivitetty 7.7.2018.
Parhaan elokuvan Jussi -palkinnon on 2010-luvulla saaneet seuraavat kotimaiset elokuvat:
Suomen jääkiekkomaajoukkue voitti historiansa toisen jääkiekon maailmanmestaruuskullan toukokuussa 2011, kaataen loppuottelussa Ruotsin lukemin 6–1. Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue voitti vuosikymmenen aikana jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskullan kolmesti: vuosina 2014, 2016 ja 2019. Vuosikymmenen merkittävimpiä suomalaisia jääkiekkoilijoita ovat olleet muun muassa Jarkko Immonen, Mikko Koivu, Sebastian Aho, Patrik Laine, Jesse Puljujärvi, maalivahti Pekka Rinne sekä Mikael Granlund, joka muistetaan esimerkiksi ilmaveivistä vuodelta 2011.
Matti Heikkinen voitti vuonna 2011 hiihdon maailmanmestaruuskultamitalin 15 kilometrin perinteisen tyylin matkalla. Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin kahdeksannen kerran Suomessa vuonna 2017, jolloin ne järjestettiin Lahdessa seitsemännen kerran. Suomi sijoittui kilpailussa viidenneksi saaden yhden kultamitalin, yhden hopeamitalin ja kolme pronssimitalia. Iivo Niskanen voitti kultamitalin niin ikään 15 kilometrin perinteisen tyylin matkalla. Sen sijaan vuoden 2013 ja 2015 hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa Suomi koki pettymyksen saaden molemmissa vain yhden pronssimitalin. Heikkisen ja Niskasen lisäksi 2010-luvun merkittävimpiin hiihtäjiin kuuluvat Sami Jauhojärvi, Krista Pärmäkoski sekä edellisellä vuosikymmenellä Suomen parhaisiin hiihtäjiin kuulunut Aino-Kaisa Saarinen. Kaisa Mäkäräinen voitti kultaa kymmenen kilometrin takaa-ajossa ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 2011.
Suomalaisten olympiamenestys on heikentynyt 2010-luvulla. Vuoden 2016 kesäolympialaisissa Suomi voitti vain yhden pronssimitalin ja menestys oli siten huonompi kuin missään aiemmissa olympialaisissa. Talviolympialaisissa 2010 Suomi jäi yhdellä hopealla ja neljällä pronssilla mitalin voittaneista maista kolmanneksi viimeiselle sijalle, mutta paransi jonkin verran menestystään talviolympialaisissa 2014 voitettuaan yhden kullan, kolme hopeaa ja yhden pronssin. Talviolympialaisissa 2018 Suomi voitti yhden kullan, yhden hopean ja neljä pronssia. Olympiakullat on voittanut Iivo Niskanen ja Sami Jauhojärvi vuonna 2014 parisprintissä ja Iivo Niskanen vuonna 2018 50 kilometrin hiihdossa.
Menestyneitä urheilijoita ovat myös koripalloilija Lauri Markkanen, painija Petra Olli, keihäänheittäjä Tero Pitkämäki sekä pyörätuolikelaaja ja -koripalloilija Leo-Pekka Tähti. Tähti on voittanut pyörätuolikelauksen paralympiakultaa kahdesti vuosikymmenen aikana ja MM-kultaa kolmesti.
2010-luvun suomalaisia Formula 1 -kuljettajia ovat olleet Kimi Räikkönen, Heikki Kovalainen ja Valtteri Bottas. Vuosikymmenen parhaat sijoitukset suomalaisilta ovat olleet Räikkösen kolmas sija kausilla 2012 ja 2018 sekä Bottaksen kolmas sija kaudella 2017.
2010-luvun alussa muun muassa superruoka ja erityisruokavaliot ovat olleet polttavia puheenaiheita ja laajalti mediassa käsiteltyjä asioita. Ruuanvalinnassa painopiste perinteisestä ravitsemuslähtöisestä ajattelusta oli laajalti siirtynyt tunteeseen ja elämänasenteeseen. Niin ikään kesä 2018 oli erittäin kuuma: kun toukokuu lasketaan mukaan, kesä 2018 oli koko Suomessa mittaushistorian lämpimin. Sen sijaan kesät 2012 ja 2017 ovat olleet tavanomaista viileämpiä.
Suomessa on 2010-luvulla jouduttu suremaan seuraavien merkittävien henkilöiden poismenoa: