Keitele Forest
Keitele Forest on yksityinen suomalainen metsäteollisuuskonserni. Konsernista käytetään myös nimeä Keitele Group. Se on yksi Suomen suurimpia sahayrityksiä ja mekaanisia puunjalostustajia ja sen liikevaihto oli elokuussa 2018 päättyneellä tilikaudella 265 miljoonaa euroa.
Vuonna 2016 yhtiö kertoi, ettei se ollut tehnyt 35-vuotisen historiansa aikana koskaan tappiota eikä irtisanonut tai lomauttanut kertaakaan henkilöstöään, mikä on harvinainen saavutus suhdanteille herkällä sahateollisuusalalla. Savon Sanomien arvion mukaan Keitele Forestin menestys selittyy sillä, että se on löytänyt asiakkaat, jotka ymmärtävät sahatavaran arvon.
Keitele Forest harjoittaa sahausta ja jatkojalostusta Keiteleellä, Kemijärvellä ja Alajärvellä.Keitele-konserniin kuuluvat muun muassa Lappi Timber Oy ja Keitele Engineered Wood Oy.
Kemijärvellä sahalaitos ja liimapuutehdas toimivat kahdessa vuorossa. Puutuotetehdas käyttää Lapista ostettua mäntyä, josta tehdään etupäässä Kaukoidän markkinoille suunnattua, asiakasmittoihin tehtyä sahatavaraa, höylätavaraa ja mittatarkkaa liimapuuta.
Vuonna 2016 suurin osa Keiteleen tuotannosta, 50-60 %, meni Aasiaan, etenkin Japaniin, Kiinaan ja Etelä-Koreaan. Kotimaan myynnin osuus tuotannosta oli 10 %. Pohjois-Afrikan, Lähi-idän ja Kaukoidän osuus viennistä on myös kasvussa.
Euroopassa ja esimerkiksi Japanissa sahatavaroilla ja rakennusmateriaaleilla on erilaiset mitat ja valtaosa japanilaisista omakotitaloista valmistetaan valmistuotteista. Keitele päätti ottaa käyttöön asiakasmitat ja investoi siksi tekniikkaan, jolla asiakkaiden toiveet voitiin toteuttaa. Asiakasmitoilla tehdyt tuotteilla on vankka markkinaosuus Japanissa. "Myymme ensin ja vasta sitten haemme raaka-aineen metsästä. Koko ketju kannolta tehtaan pihaan tapahtuu oikeaan aikaan", kuvaili Mikko Kylävainio toimitusprosessia vuonna 2013.
Puuteollisuusteknikko Ilkka Kylävainio oli hankkinut saha-alan kokemusta Rauma-Repolasta, Pohjan Sahalta ja Puukeskukseltaja seuraamalla oman isänsä sahatoimintaa 1950-luvun Porissa, kun hän päätti perustaa oman yrityksen. Hän tutki karttaa ja metsävaratietoja ja huomasi, että paras paikka sahalle olisi Keiteleen kunta: seudulla oli riittävästi puuta, mutta vähän kilpailevia puunostajia. Keiteleen Teollisuussaha Oy perustettiin omaa taloa vastaan otetulla lainarahalla vuonna 1981.
Vuonna 1990 Keiteleen Teollisuussahalla tehtiin vain muutamaa tuotetta, mutta alan toimintatavoista poiketen kaikki tuotteet oli jo etukäteen myyty, erikoiskuivattu ja mitattu. Sahan tuotanto oli noin 50 000 - 70 000 kuutiometriä, suurempaa kapasiteettia ei haluttu, ettei jouduttaisi bulkkituotantoon, joka olisi pienentänyt yhtiön kannattavuutta. Yhtiön tuotannosta 40 % meni vientiin. Suomessa se teki yhteistyötä Enson ja Tehdaspuun kanssa, sen oma metsäosasto hankki puista kolmanneksen. Yhtiö myi hakkeensa Ensolle ja kuitupuunsa Ensolle ja Tehdaspuulle. Saha oli investoinut tasaus- ja paketointilaitokseen ja se lisäsi panostuksiaan kuivauskapasiteettiin ja tietotekniikkaan.
Kun Kaukoidän markkinat avautuivat, Keitele Forest oli heti luomassa myyntiverkostoja ja asiakassuhteita. Ensimmäiset kaupat Japaniin tehtiin vuonna 1992.
Vuonna 1994 Keiteleellä otettiin käyttöön täysin uusi sahalaitos. Kun tuotanto kasvoi, yhtiön liikevaihto yli tuplaantui.
Vuonna 1999 Keitele Forest Wood Production avasi suurtehohöylälinjan ja optimoivan katkaisulinjan, jolla valmistettiin komponentteja ja lista-aihioita ikkunateollisuudelle. Yhtiö käynnisti myös kolmivuotisen investointihankkeen, jolla sahan jalostusaste haluttiin nostaa 40 prosenttiin. Hankkeen yhteisarvo oli 40 miljoonaa markkaa ja siihen kuului neljä uutta linjaa. Sormiliitoslinja, otettiin käyttöön joulukuussa 1999. Maaliskuussa 2000 otettiin käyttöön Pohjoismaiden ensimmäinen väriviivakameratekniikkaan perustuva optimoiva konenäkökatkaisulinja.
Vuonna 2001 Keiteleen Teollisuussaha oli Suomen kuudenneksi suurin sahaaja ja se viimeisteli investointejaan uusiin aihioihin, komponentteihin ja sormijatketun ja höylätyn puutavaran valmistukseen. Pienpuulinjan rakentaminen aloitettiin. Tuotantolinjan vuosittainen kapasiteetti oli 100 000 kuutiota sahatavaraa, minkä tuottamiseen tarvittiin 250 000 kuutiota raaka-ainetta, eli pikkutukkeja ja sahauskelpoista kuitupuuta, sahakuitua. Pikkutukit eroavat tukeista latvaläpimitaltaan, tukkien latvan paksuus on 15 senttiä tai enemmän, pikkutukkien paksuus vain 10 senttiä. Investoinnin kustannusarvio oli 50 miljoonaa markkaa ja sen myötä syntyi 25 uutta työpaikkaa.
Vuonna 2004 Keiteleen liikevaihto oli 69 miljoonaa euroa ja se valmisti sahatavaraa 277 000 kuutiota, josta 80 % oli kuusisahatavaraa.
Vuonna 2005 valmistui Keitele Engineered Wood Oy:n liimapuutehdas ja yhtiön kuivauskapasiteettia nostettiin. Seuraavana vuonna pienpuulinjalle valmistui tuorelajittelulaitos ja rimoituspiste.
Vuonna 2007 Keitele Forestin liikevaihto oli 110 miljoonaa euroa, liikevoitto noin 10 miljoonaa euroa. Yhtiöllä oli oli 300 työntekijää. Puutavaraa, lautoja ja lankkuja, valmistui vuosittain 370 000 kuutiota.
Vuonna 2008 Keiteleen liikevaihto kasvoi 94 miljoonaan euroon, ja liikevoitto oli 7 miljoonaa euroa, kun se oli ollut edellisenä vuonna viisi miljoonaa euroa. 240 työntekijäälle se maksoi voittopalkkiota yhteensä 175 800 euroa. Keiteleen pääsahalinja modernisoitiin vuosina 2008-2011.
Vuonna 2009 Keitele otti käyttöön 6800 neliön kokoisen lähetysterminaalin, joka maksoi 1,4 miljoonaa euroa. Sitä tarvittiin, koska sahatavaramarkkinoiden jakeluketjussa oli tapahtunut rakenteellinen muutos: perinteiset maahantuojat olivat menettäneet merkitystään ja toimitukset tapahtuivat entistä enemmän suoraan loppukäyttäjille. Näin ollen varastointi ja kontteihin pakkaus siirtyi osittain sahojen vastuulle. Yhtiö muutti myös pääsahalinjansa "älykkääksi" vannesahalinjaksi. Kuuden miljoonan investoinnin ansiosta raaka-ainekustannuksissa säästetään viisi prosenttia.
Vuonna 2013 Keitele Groupilla oli yli 300 työntekijää, pääasiassa Keiteleellä. Yhtiöllä oli asiakkaita lähes 30 maassa ja yhtiön liikevaihto oli 135 miljoonaa euroa, josta viennin osuus oli 85 prosenttia. Yrityksen suurimman markkina-alueet olivat Japani ja Eurooppa. Kesällä 2013 konserni osti Alajärvellä konkurssiin menneen Myllyahon Saha Oy:n maa-alueet, rakennukset ja irtaimiston ja aloitti toimintansa siellä vuonna 2014. Kaupan myötä konsernin puun käyttö nousi vuodessa 1,2 miljoonaan kuutiometriin pyöreää puuta, josta tuotetusta sahatavarasta vähintään puolet meni jatkojalostukseen, esimerkiksi sormijatketuksi sahatavaraksi ja liimapuuksi.
Vuonna 2015 Keitele Group avasi Kemijärvellä sahan ja liimapuutehtaan entisen sellutehtaan alueelle, jonka se oli ostanut Stora Ensolta. Yksi Euroopan moderneimmista sahoista ja liimapuutehtaista rakennettiin ennätystahdissa, varsinainen rakennustyö kesti alle vuoden. Investoinnin (muun muassa nykyaikainen puutavaran käsittelyasema) arvo oli noin 50 miljoonaa euroa. Täysin automatisoidun sahalinjan maksiminopeus on 220 metriä minuutissa ja sillä sahataan vuoron aikana 15 000 – 20 000 tukkia. Keiteleen mukaan linja on maailman nopein. Tehtaalla voidaan sahata vuosittain noin 720 000 kuutiota tukkipuuta. Jalostuksessa käytetään vain 12-25 senttiä paksua mäntyä, tätä paksummat tukit myydään eteenpäin muille sahayhtiöille.
Vuonna 2016 Keitele Groupin liikevaihto oli 210 miljoonaan euroon, kasvua edelliseen vuoteen verrattuna oli 19 %. Yhtiön sahakapasiteetti nousi Kemijärven ja Alajärven investointien valmistuttua yli miljoonaan kuutioon. Yhtiö kertoi myös suunnittelevansa bioetanolitehdasta Kemijärvelle 30 metriä korkeaan rakennukseen, jossa sijaitsi ennen Stora Enson sellutehtaan keittämö ja pesemö. Biopolttoainetta tehtäisiin Keitele Forestin Kemijärven sahan ja liimapuutehtaan sivutuotteista sahanpurusta ja kuoresta. Suunniteltu sellutehdas käyttäisi vuodessa 2,2 miljoonaa kuutiota kuitupuuta tai haketta. Lappi Timber ja Fenniarail solmivat kuljetussopimuksen rautatiekuljetuksista Kemijärven tuotantolaitokselta satamiin.
Vuonna 2017 Keitele Forest kertoi valmistelevansa kymmenien miljoonien investointiohjelmaa Alajärven sahalleen seuraavana vuonna. Sen kapasiteettia oli tarkoitus nostaa 120 000 kuutiosta 300 000 kuutioon. Vuosina 2014–2017 Keitele investoi sahoihin ja jatkojalostukseen yhteensä 78,6 miljoonaa euroa.
Vuonna 2018 Keitele Group kertoi ostaneensa uuden tuotannonohjausjärjestelmän, jonka avulla saadaan tiedot kaikilta paikkakunnilta reaaliaikaisesti muun muassa raaka-aineen käytöstä, tuotannosta ja sivutuotteista. Järjestelmään keskitetään myös tarjous- ja tilaustiedot.
Vuonna 2018 Keitele Group kertoi ostaneensa uuden tuotannonohjausjärjestelmän, jonka avulla saadaan tiedot kaikilta tehdaspaikkakunnilta reaaliaikaisesti muun muassa raaka-aineen käytöstä, tuotannosta ja sivutuotteista. Järjestelmään keskitetään myös reaaliaikaiset varastonhallinta-, tarjous- ja tilaustiedot.