Jeesuksen kaste
Jeesuksen kaste on keskeinen Jeesuksen elämään liittyvä Uuden Testamentin tapahtuma, josta kerrotaan Matteuksen, Markuksen ja Luukkaan evankeliumeissa ja johon myös Johanneksen evankeliumissa viitataan alluusiolla. Johannes Kastaja kastaa Jeesuksen Jordanilla, mutta Hans Kvalbenin mukaan evankeliumeiden kuvausten painopiste on kuitenkin kasteen yhteydessä tapahtuvissa yliluonnollisissa ilmiöissä. Synoptisten evankeliumieden mukaan taivas avautuu ja Jumalan Henki laskeutuu alas kyyhkysen tavoin ja taivaasta kuuluu ääni, joka sanoo “Tämä on rakas Poikani, johon minä olen mieltynyt”.
Nykytutkijat näkevät kasteen ja Jeesuksen ristiinnaulitsemisen kahtena keskeisenä historiallisena tosiasiana Jeesuksesta.
Markuksen kertomus on todennäköisesti vanhin ja on todennäköistä, että se on ollut myös Luukkaan ja Matteuksen kertomusten pohjana. Jeesus mainitaan Markuksen evankeliumissa ensimmäistä kertaa juuri kastekertomuksessa, jossa Markus myös ensimmäistä kertaa mainitsee Jeesuksen olevan Jumalan Poika.. Tulkintojen mukaan Markus ei näe mitään kristologista ongelmaa siinä, että Johannes kastaa Jeesuksen ja asettuu näin Jeesuksen yläpuolelle, eikä myöskään siinä, että Jeesus saa kasteen syntien anteeksiantamiseksi.
Matteus ainoana kertoo Jeesuksen ja Johanneksen keskustelusta ennen kastetta, jossa Johannes vaikuttaa haluttomalta kastamaan Jeesusta, koska Johanneksen mielestä Jeesuksen tulisi olla kastaja. Jeesuksen vastauksesta käy ilmi, että kaste on Jumalan tahto. Erään tulkinnan mukaan Matteuksen versiossa siis kasteen tarkoitus muuttuu syntien anteeksiannosta Jumalan tahdoksi ja näin Matteus saattoi pyrkiä pelastamaan Jeesuksen synnittömyyden. Toinen ero Matteuksen kertomuksessa on taivaasta kuuluvan äänen eri sijamuoto “tämä on...”, joka muuttaa tilanteen siten, että lausetta ei olekaan osoitettu Jeesukselle.
Luukas kertoo kastetapahtumasta vain lyhyesti. Luukas ainoana manitsee sen, että Jeesus rukoili kasteen yhteydessä ja sen, että kasteen jälkeen Pyhä Henki laskeutui nimenomaan ”ruumiillisessa muodossa”, niin kuin kyyhkynen. Erään tulkinnan mukaan Luukas saattoi pyrkivä vähentämään Johannes Kastajan roolia kertomalla Johanneksen vangitsemisesta juuri ennen kastetapahtumaa . Toisen tulkinnan mukaan Luukas jätti tarkoituksella Johanneksen kastetapahtumasta pois, jottei Jeesus vaikuttaisi Johannesta alempiarvoisena.
Evankelista Johannes ei suoraan kerro kastetapahtumasta, mutta viittaa siihen usein. Johanneksen evankeliumissa mm. Johannes Kastaja kertoo siitä tapaamisestaan Jeesuksen kanssa, jossa Henki laskeutui Jeesuksen päälle kuin kyyhkynen, Useista Johanneksen evankeliumin viittauksista voidaan päätellä, että kirjoittaja on ollut hyvin tietoinen synoptisisten evankeliumeiden mukaisesta kastetapahtumasta, ja hän olettaa myös lukijoiden tuntevan tapahtuman.
Jeesuksen kasteesta kerrotaan myös apokryfisissä Ebioniittien evankeliumissa ja Heprealaisevankeliumissa. Ebioniittien evankeliumissa taivaasta kuuluvan äänen jälkeen Johannes polvistuu Jeesuksen eteen ja pyytää Jeesusta kastamaan hänet. Erään Heprealaisevankeliumin katkelman mukaan Jeesuksen äiti ja veljet kehoittivat Jeesusta menemään Johanneksen kastettavaksi, mutta Jeesus aluksi vastusti ajatusta, koska ei mielestään tarvinut kastetta syntien anteeksiantamiseksi.
Luukkaan evankeliumin mukaan Johannes Kastaja aloitti kastetoimintansa keisari Tiberiuksen viidentenätoista hallitsijavuotena. Historioitsijat eivät ole täysin yksimielisiä mistä hetkestä Tibereuksen hallitsijavuosia alettiin laskemaan, mutta tämä viidestoista vuosi ja Johanneksen kastetoiminnan aloitus ajoitetaan kuitenkin yleensä vuosille 28-29 jaa., ja Jeesuksen kaste ja opetustoiminnan aloitus tapahtui pian tämän jälkeen.
Tarkkaa kastepaikkaa ei tunneta varmasti. Johanneksen evankeliumissa mainitaan vain, että Johannes Kastaja kastoi ihmisiä Betaniassa, Jordanin toisella puolella. Paikoiksi on ehdotettu mm. nykyistä Qasr el Yahudia Länsirannalla ja Al Maghtasia Jerikon eteläpuolella, jotka molemmat ovat suosittuja kristittyjen pyhiinvaelluspaikkoja. Qasr el Yahud on tärkeä paikka itäisessä kristinuskossa. Kaksi roomalais-katolista paavia on vieraillut Al Maghatsin kastepaikalla 2000-luvulla.
Evankeliumeiden mukaan Johanneksen antama kaste oli tarkoitettu syntisille ja tämä kaste antoi mahdollisuuden katumukseen ja syntien anteeksiantamiseen. Jos Jeesus todella oli se, joksi kristityt hänet uskovat, Jeesus ei olisi tarvinnut William Barclayn mukaan syntien anteeksiantoa Jumalalta. Lisäksi jos Johannes kastoi Jeesuksen, olisi luonnollista pitää Johannesta Jeesusta mahtavampana. Jeesuksen saamaa kastetta pidetäänkin historiallisena tapahtumana, sillä kertomus oli varhaisille kristityille vaikea ja häpeällinen ja siksi tuskin keksitty.