Sähkö Suomessa
Sähkö Suomessa kuvaa suomalaista sähköntuotantoa ja -kulutusta sekä sen tuontia ja vientiä.
Vuonna 2013 vuosikulutus oli 84 TWh ja 15,4 MWh per asukas. Vuonna 2015 laskennallinen keskituntiteho oli 9,3 GWh/h ja tuotanto 7,4 GWh/h. Todellinen tuntikeskiarvokulutus vaihteli kesän 5,2 GWh/h ja talven 13,5 GWh/h välillä. Suurimmallaan tuntikeskiarvo on ollut 15,1 Gigawattia.
Vuonna 2013 Suomen kokonaissähköntuotanto oli 71 240 GWh. Sähköä tuotiin 17 591 GWh, pääasiassa Ruotsista. Vuosina 2000–2008 sähkön nettotuonti vaihteli 5–20 % välillä kulutuksesta vuosittain.
Sähkön kokonaiskulutuksesta vuosina 1990–2005 teollisuuden koko sähkönkulutus oli 52–54 % ja pelkän metsäteollisuuden osuus 30–32 %. Sähkönkulutus on kasvanut kyseisinä vuosina noin 36 %. Lisäys on samaa suuruusluokkaa kaikilla sektoreilla: teollisuudessa, kotitalouksissa sekä palveluissa ja julkisessa kulutuksessa..
Vuonna 2005 Suomi toi ennätyksellisen paljon vesivoimalla tuotettua sähköä ja lauhdesähkön tuotanto fossiilisilla polttoaineilla ja turpeella laski, minkä johdosta energiantuotannon kasvihuonekaasupäästöt laskivat 33 % verrattuna edellisvuoteen. Myös metsäteollisuuden työmarkkinakiista vähensi päästöjä vähentyneen energiankulutuksen myötä.
Vuonna 2014 Suomen ydinvoimakapasiteetti on 2 741 MW. Vuonna 2013 ydinvoimalla tuotettiin 22 674 GWh sähköä, eli noin neljännes Suomen sähkönkulutuksesta.
Olkiluodon ydinvoimalan rakenteilla olevan kolmannen yksikön (teho 1 600 MW, vuosituotanto n. 13 TWh) valmistuessa ydinvoiman osuus Suomen sähköntuotannosta tulee olemaan noin 35 TWh. Suunnitteilla ovat myös Olkiluoto-4 ja Pyhäjoen ydinvoimalaitos.
Suomi on poikkeuksellisen riippuvainen sähkön tuonnista: jopa 15–20 % kulutuksesta joudutaan kattamaan tuontisähköllä. Voimakas tuontiriippuvuus on riski huoltovarmuudelle.
Euroopassa ei juuri missään sähkön tuontiosuus nouse niin suureksi kuin Suomessa. Suurin osa tuonnista on nykyisin Ruotsista, yli 12TWh vuodessa.
Eduskunnan hyväksymän ilmasto- ja energiastrategian mukaan Suomen oman tuotantokapasiteetin tulee pystyä kattamaan huipun aikainen sähkönkulutus kaikissa kysyntätilanteissa. Nykyisellään tämä ei toteudu, vaan huippukulutustilanteessa tuonnilla katettava tuotantokyvyn ja kulutuksen välinen aukko on 1 300 MW. Yllättävät ongelmat tuotannossa tai tuonnissa voivat mutkistaa tilannetta. Sekä Venäjä että Ruotsi ovat ajoittain rajoittaneet sähkön vientiä Suomeen. Venäjän rajoitukset ovat toisinaan tulleet yllätyksenä ja lyhyellä varoitusajalla.
Sähköyhtiöiden omistus jakautui 1.1.2007 seuraavasti: kuntaenemmistöinen yhtiö 38 %, kunnallinen 22 %, osuuskunnat 2 % ja muu sähköyhtiö 38 %.
Suomen energiamarkkinaviraston johtaja Asta Sihvonen-Punkka kannattaa EU:n komission esitystä, jonka mukaan Suomen sähköyhtiöt (Fortum ja Pohjolan voima) eivät saisi omistaa edes vähemmistöosuutta kantaverkkoyhtiöstä Fingrid.
Energiamarkkinaviraston EMV:n ylijohtaja Asta Sihvonen-Punkka vaati vuonna 2007 muutoksia sähkömarkkinalakiin kilpailun edistämiseksi. Lakimuutoksen pitää helpottaa sähköyhtiön vaihtoa ja yritysten hinnanmuutoksia. Suomessa sähköyhtiön voi vaihtaa lisämaksutta vain kerran vuodessa. Ruotsissa ja Norjassa vaihdon voi tehdä maksutta kerran kuussa. Siellä myös vaihdetaan yhtiötä useammin. Ylimääräinen mittarinluenta maksaa 50 euroa, mikä estää kilpailuttamista. Nyt jäykkiin hinnanmuutoksiin vedoten yritykset ovat pidättyneet hintojen laskuilta, mutta hinnannostoja se ei ole estänyt.
Vaasan yliopiston tutkimuslaitoksen Vaasa EMG mukaan Suomen sähköyhtiöiden tarjoushinnat olivat joulukuussa 2007 15 % listahintoja korkeammat. Edeltävän puolen vuoden aikana esimerkkinä olleen kohteen tarjoushinnat nousivat 18 % ja listahinnat 5 %. Tutkijat uskoivat listahintojen nousevan vuonna 2008 10-15 %, ja sähkön kallistuvan selvästi elinkustannuksia nopeammin. Sähköyhtiöt perustelivat hintojen nousua päästökaupan nostamilla tukkumarkkinahinnoilla. Helsingin Sanomien mukaan sähköä tuottavat yhtiöt siirsivät päästölupien hinnat sähkön vähittäishintaan. Yhtiöt saavat itse oikeudet ilmaiseksi, eivätkä ne nosta sähkön tuotantokustannuksia.
Suomen suurin yksittäinen sähkön kuluttaja on Outokummun omistama Torniossa sijaitseva ferrokromi- ja terästehdas, joka kuluttaa vuodessa 3,5 terawattituntia sähköä.
Suomen sähkönkulutuksessa on merkittävä vuodenaikojen mukainen vaihtelu. Esimerkiksi talvella sähköä kuluu erityisen paljon lämmitykseen. Toistaiseksi suurin tuntikeskiteho mitattiin Fingridin käytönvalvontajärjestelmällä 7. tammikuuta 2016, kun koko maassa oli useita päiviä kestävä pakkasjakso. Kulutus oli tunnilla 17-18 keskimäärin 15 100 megawattia, josta Suomessa Suomessa tuotettiin 10 800 megawattia ja loput 4 300 megawattia tuotiin naapurimaista.
Suomen luonnonsuojeluliitto ylläpitää Suomen ainoaa sähkön ympäristömerkintäjärjestelmää Ekoenergia-merkkiä. Merkin tavoitteena on muuttaa Suomen sähköntuotantoa ympäristöystävällisemmäksi. Sen piiriin pääsee ainoastaan ympäristökriteerit täyttävä uusiutuvan energian tuotanto.