Tampereen Pyrintö (naisten koripallo)
Tampereen Pyrintö on samannimisen tamperelaisen urheiluseuran naisten koripallon edustusjoukkue. Se pelaa kaudella 2016–2017 I-divisioonassa. Seura on Suomen menestyneimpiä kahdeksalla Suomen mestaruudellaan ja yhteensä 12 SM-mitalillaan. Suomen cupin Pyrintö on voittanut kerran. Pyrintö pelaa kotiottelunsa Pyynikin palloiluhallissa.
Seura on nostanut kattoon Pyrinnön naiskoripalloilijoista Seija Leinon pelipaidan. Hänen lisäkseen seurassa ovat pelanneet muun muassa Brita Lindberg, Eila Tähtinen, Maire Tähtinen, Anne Mäkelä, Satu Saarteinen ja Reija Vesa.
Pyrintö on naisten SM-sarjan menestyneimpiä seuroja. Erityisesti 1950- ja 1980-luvuilla Pyrintö kuului naisten SM-sarjan parhaisiin joukkueisiin ja on voittanut kahdeksan kertaa Suomen mestaruuden ja kerran Suomen cupin. 1950-luvulla Maajoukkueessa pelanneista pelaajista ainakin Terttu Aarnivala, Brita Lindberg, Eila Tähtinen ja Maire Tähtinen pelasivat Pyrinnössä. 1980-luvulla joukkueen pelaajistoon kuului muun muassa Seija Leino ja vuoden 1986 mestaruusjoukkueeseen yhdysvaltalainen Martha Mogish. Kaudella 1986–1987 Pyrintö osallistui Mestariseurojen cupiin, jonka karsintakierroksella se hävisi alankomaalaiselle Canadians Amstelveenille yhteispistein 114–140 (55–70, 59–70).
Kaudella 1990–1991 Pyrinnön liettualaisvahvistus Ingrida Jonkutė voitti naisten SM-sarjan korikuninkuuden, mutta joukkue putosi pääsarjasta. Seuraavaksi kaudeksi Pyrintö sai päävalmentajakseen 21-vuotiaan Ilpo Rantasen, ja joukkueen pelaajisto vaihtui täysin. Rantanen valmensi Pyrintöä kevääseen 1996 saakka. Rantasen ajan Pyrinnön pohjana käytettiin seuran B-tyttöjen SM-hopean voittanutta joukkuetta. Toisella Rantasen-kaudella Pyrintö nousi takaisin SM-sarjaan, ja kahdella kaudella se selviytyi pronssiotteluihin. Näinä kahtena kautena Pyrinnössä pelasi yhdysvaltalainen Keisha Johnson, joka tulokaskaudellaan voitti SM-sarjan kori- ja levypallokuningattaruuden ja sijoittui kummallakin kaudella myös riistotilaston kärkikolmikkoon. Kaudella 1995–1996 Pyrinnön ulkomaalaispelaajana toimi jamaikalainen Oberon Pitterson. Rantanen palasi Pyrinnön valmentajaksi kaudeksi 1999–2000, jolloin joukkue oli sekavassa tilassa. Seuraavan kerran Rantanen valmensi Pyrinnön naisjoukkuetta vuosina 2002–2005, jolloin se nousi jälleen I-divisioonasta SM-sarjaan ja pudotuspeleihin.
Ennen tuoreinta paluutaan korkeimmalle sarjatasolle Pyrintö pelasi edellisen kerran naisten SM-sarjaa kaudella 2005–2006, jolloin se varmisti karsimalla sarjapaikkansa, mutta luopui siitä taloudellisten, taustatuki- ja pelaajaresurssien puutteiden vuoksi. Tämän jälkeen I-divisioonaa pelanneessa Pyrinnössä pelasivat 2000-luvulla muun muassa Maiju Kekki ja Annika Heinisuo. Toukokuussa 2012 naisten edustusjoukkueen ja tyttövalmennuksen päävalmentajaksi valittiin Heikki Järnström, ja Pyrinnön naisten koripalloa alettiin kehittää. Kesällä 2013 edustusjoukkueen ja A-tyttöjen päävalmentajaksi valittiin jälleen Ilpo Rantanen.
Pyrintö palasi Koripalloliiton liittohallituksen päätöksellä korkeimmalle kansalliselle sarjatasolle 
kaudeksi 2014–2015, ja Rantanen jatkoi joukkueen päävalmentajana. Joukkueen valmistautumisaika uuteen kauteen jäi lyhyeksi, ja sen pelaajisto vaihtui paljon. Uusina pelaajina joukkueeseen saapuivat muun muassa Meral Bedretdin, Kaisa Lind ja ulkomaalaisvahvistukset Brittany Hedderson sekä Jessica Schroll. Pyrinnön tavoite oli säilyttää sarjapaikkansa Naisten Korisliigassa ja vakiinnuttaa toimintansa pääsarjatasolle. Säilymistavoite täyttyi, kun Pyrintö sijoittui paluukaudellaan yhdeksänneksi ja putosi ensimmäisenä joukkueena pudotuspeleistä. Seuraavaksi kaudeksi joukkueen päävalmentajaksi siirtyi edelliskauden apuvalmentaja Roope Tähkä. Pyrintö jäi runkosarjassa viimeiseksi ja putosi pääsarjasta.
Lähde:
Tampereen Pyrinnön naisten edustusjoukkueen tilastohistorian kymmenen parasta Suomen pääsarjan runkosarjassa. Huomionarvoista on, että naisten koripallon tilastointi alkaa kaudesta 1973–1974, osaa kategorioista alettiin tilastoida 1980-luvulla ja että ottelukohtainen tilastointi aloitettiin vasta kaudella 1995–1996. Lihavoidut pelaajat ovat aktiivipelaajia. Tilastot päivitetty 12. heinäkuuta 2016.
Naisten Korisliigan vuoden tulokas
Pyrintö nosti ensimmäiset koripallolegendojensa pelipaidat Pyynikin palloiluhallin kattoon 7. helmikuuta 2014 ennen sarjaottelun alkua. Paidat nostettiin kunnianosoituksena pelaajille ja esikuvaksi sekä kertomaan seuran perinteistä tuleville sukupolville. Kunnioitettujen pelaajien pelinumeroita ei ole "jäädytetty", vaan ne pysyvät käytössä. Kunnian sai neljä pyrintöläistä.Pyrinnön koripallojaoston taustalla on yleisseura Tampereen Pyrintö. Pyrinnön koripallojaosto on keskittynyt toimintansa kehittämiseen ja pelaajakasvatukseen eikä tavoittele menestystä vuosittain muun toiminnan kustannuksella. Pyrinnön koripallon naisten edustusjoukkueen runko muodostuu pääasiassa pirkanmaalaisista nuorista ja paikkakunnalle opiskelemaan muuttaneista pelaajista.
Pyrinnössä on molemmat sukupuolet huomioiden yli 500 koripallojunioria ja yli 55 valmentajaa, ja se on Suomen suurimpia ja menestyneimpiä juniorikoripalloseuroja. Seura pyrkii kehittämään kasvattejaan kilpatasolle aina ulkomaille ja maajoukkueeseen saakka. Seuran koripallon junioritoiminta on viime aikoina ollut erittäin suosittua, ja salivuorojen puute on toistaiseksi rajoittanut junioritoiminnan laajentamista.
Juniorijoukkueita Pyrinnössä on tytöissä supermikro-, mikro- ja kahdessa mini-ikäluokassa sekä C-, B- ja A-tyttöjen tasolla. Varttuneemmille seurassa toimii naisten edustusjoukkueen lisäksi II-divisioonajoukkue ja kuntosarjajoukkue. Lisäksi seura järjestää erilaisia koripallokouluja.
Naisten ja tyttöjen joukkueet kaudella 2015–2016
Pyrinnön kotisalit kaudella 2015–2016
Pyrintö pelaa kotiottelunsa vuonna 1977 valmistuneessa Pyynikin palloiluhallissa. Hallin katsojakapasiteetti on 1 000–1 400 henkeä, mutta erikoisjärjestelyin katsojia on kirjattu esimerkiksi miesten vuoden 2010 finaaliottelussa 1 896 kappaletta. Hallin katsomo-osien laajentamista on suunniteltu.
Yleisseura Tampereen Pyrinnön toimisto sijaitsee Klingendahlilla Pyhäjärvenkadulla.
Kaudella 2014–2015 Pyrinnön naisten edustusjoukkueen budjetti oli 50 000 euroa, mikä oli pääsarjaa pelanneista kymmenestä joukkueesta pienin. Yli 100 000 euron budjetti oli kuitenkin vain kolmella joukkueella. Koska Koripalloliiton päätös Pyrinnön sarjapaikasta tuli myöhään, joukkue teki paluukaudellaan pääsarjaan odotusten mukaisen, noin 10 000 euron tappion. Yleisseurana Pyrinnön naisten ja miesten koripallon edustusjoukkueet eivät maksa erillisiä toimistokustannuksia, mikä pienentää niiden budjetteja. Kaudeksi 2015–2016 joukkueen budjetti nousi 65 000 euroon ollen silti sarjan pienin.