Suomen vastarintaliike
Suomen vastarintaliike (lyhenne SVL) oli uusnatsistinen järjestö. Se toimi yhteistyössä Ruotsin vastarintaliikkeen (, SMR), Tanskan ja Norjan vastarintaliikkeen kanssa. Yhdessä nämä järjestöt muodostavat Pohjois­maisen Vasta­rinta­liikkeen (PVL).
Pirkanmaan käräjäoikeus päätti marraskuun 2017 lopussa antamallaan tuomiolla lakkauttaa Suomen vastarintaliikkeen. Hovioikeus vahvisti päätöksen syyskuussa 2018.
SVL on tarkka kopio Ruotsin vastarintaliikkeestä, ja "Suomen Kuvalehti" arvioi, että sitä myös johdetaan Ruotsista käsin. Vuodesta 2008 lähtien toiminnassa on ollut SVL:n Kansallinen Vastarinta -verkkosivusto, ja vuodesta 2011 alkaen on ilmestynyt samanniminen paperilehti. Järjestön perustaja ja ensimmäinen johtaja oli Esa Henrik Holappa, joka luovutti johtajuuden Juuso Tahvanaiselle vuonna 2012 ja irtaantui järjestöstä kokonaan vuonna 2014. Vuodesta 2015 lähtien järjestöä johti useasta henkilöstä koostuva valtuusto. Ratkaisuun lienee päädytty siitä syystä, että väkivaltaan useasti syyllistynyt järjestö haluaa välttää tilannetta, jossa yksittäistä johtohahmoa voidaan pitää vastuullisena väkivallantekoihin tai rikoksiin.
Suojelupoliisi arvioi vuoden 2017 lopussa, että liikkeessä oli Suomessa noin 80–85 jäsentä. Vuoden 2016 lopussa liikkeellä arvioitiin olevan lisäksi pari sataa niin sanottua tukijäsentä.
Suomen vastarintaliike kannattaa valkoista ylivaltaa, kansallissosialismia ja pohjoismaisen valtion perustamista. Perustettavan valtion hallintomuoto olisi tasavalta. Järjestön mukaan tulevan valtion on toimittava sopusoinnussa luonnon kanssa, ja järjestö julkaiseekin usein luontoa ja luonnonmukaisesti tuotettua ravintoa käsitteleviä artikkeleita. Liike vastustaa monikulttuurisuutta, islamia, maahanmuuttoa, "rotujen" sekoittumista, huumeita, homoseksuaalisuutta, Euroopan unionin jäsenyyttä ja sionismia. Liike omaksui Adolf Hitleriltä ”juutalaiskapitalistista” järjestelmää vastustavan aatteensa. Liikkeen tavoitteena on edistää vapaiden kansojen maailmaa, jossa "rodut" elävät toisistaan erillään mutta silti yhteistyössä.
Liikkeen mukaan lakia pitää noudattaa, mutta lopulta kuitenkin tarvitaan aseellista väkivaltaa. SVL ei omien sanojensakaan mukaan usko aseettomaan vastarintaan. Liikkeen mukaan: "Vastarintaliike ei ole pasifistinen. Olemme tietoisia siitä, että voimme voittaa vain fyysisen taistelun kautta." Järjestö aloitti heti perustamisensa jälkeen tarrakampanjan useissa kaupungeissa. Karjalaisen vuonna 2010 julkaiseman uutisen mukaan järjestön aktivistit liimailivat esimerkiksi teksteillä ”Monikulttuurisuus on haitallista lapsillesi ja lastenlapsillesi” varustettuja tarroja, jotka muistuttivat savukerasioiden terveysvaroituksia ja julisteita myymälöiden ja rappukäytävien seiniin sekä muuntamokaappeihin ja valotolppiin lähinnä Oulun, Helsingin ja Turun seudulla. Järjestön verkkosivuston tietomurron seurauksena lokakuussa 2011 vuoti julkisuuteen joukko sen jäsenhakemuksia. Joukossa oli perussuomalaisten kansanedustaja Juho Eerolan avustajan Ulla Pyysalon hakemus.
Vastarintaliike on toiminut Suomessa muun muassa Tampereella, Helsingissä, Turussa, Lahdessa, Oulussa, Porissa, Jyväskylässä ja Lappeenrannassa.
Julkisuuskuvaansa kiillottaakseen järjestö on muun muassa jakanut köyhille suomalaisille lapsiperheille ruokaa ja vaatteita oman Suomalaisapu-toimintansa kautta. Liike järjestää säännöllisesti liikunta- ja ulkoilutoimintaa, muun muassa vaellusretkiä. Liikkeen ohjeistuksen mukaan jäsenten tulee käyttäytyä tilaisuuksiensa aikana kohteliaasti muita ihmisiä kohtaan. Tilanne on toinen, jos vastapuoli edustaa ”väärää mielipidettä”, kuten antifasismia. Suomen vastarintaliikkeellä on Riimuradio-niminen nettiradio, joka tuottaa ohjelmaa säännöllisesti. Yleisradio arvioi vastarintaliikeen nettivideoita teknisesti laadukkaiksi. Yhdistys on lisäksi siivonnut Mannerheimin patsaan ympäristöä Tampereen Leinolassa.
Käräjäoikeuden päätöksen mukaan Pohjoinen perinne ry on Pohjoismaisen vastarintaliikkeen epäitsenäinen alayhdistys. Se on julkaissut Magneettimedia-lehteä, pitänyt verkkokauppaa ja kerännyt varoja Pohjoismaiselle vastarintaliikkeelle.
Suomen vastarintaliikkeen entisen johtajan Esa Henrik Holapan mukaan järjestö oli aloitteellinen 612-marssin järjestämisessä. Liike järjesti vuoden 2017 itsenäisyyspäivänä Helsingissä Kohti vapautta -kulkueen, johon otti osaa poliisin arvion mukaan 450 henkeä. Poliisi otti kiinni kaksi kulkuetta häiriköinyttä henkilöä.
Järjestö palkitsee vuosittain yhden jäsenensä Vuoden aktivistina. Vuoden 2017 aktivistina palkittiin Ruotsissa vuonna 2006 tehtyyn vammaisen miehen kidutusmurhaan syyllistynyt Rami Joukanen.
Suomen vastarintaliikkeeseen kytköksissä olleet henkilöt tekivät heinäkuussa 2010 kaasuhyökkäyksen Helsingin Pride-kulkueeseen. Iskun tekijät sumuttivat marssijoiden päälle pippuri- ja kyynelkaasua, jota levisi myös kulkuetta seuranneiden ihmisten päälle. Nuorin kaasusumutuksen kohde oli vasta vuoden ikäinen vauva, ja yhteensä kaasuille altistuneita oli noin 30. Osallisiksi epäiltiin kahdeksaa henkilöä, mutta poliisi pystyi pidättämään vain kolme. Syyttäjä puolestaan katsoi myöhemmin iskun vaarantaneen yhteensä 88 ihmisen terveyden.
kolme järjestöön kuuluvaa miestä oli huhtikuussa 2011 jakamassa lentolehtisiä Oulun Rotuaarilla, kun he hyökkäsivät Kokoomuksen järjestösihteerin kimppuun. Poliisi joutui käyttämään pippurisumutinta ja etälamautinta luotiliiveillä varustautuneiden miesten taltuttamiseksi. Järjestön johtaja Juuso Tahvanainen tuomittiin kokoomusaktiivin pahoinpitelystä Oulussa huhtikuussa 2011.
Heinäkuussa 2012 SVL-aktiivi sumutti pippurikaasulla vasemmistopoliitikko Dan Koivulaaksoa.
Hartolan markkinoilla syyskuussa 2012 vastarintaliikkeen kojulle aineistoa poimimaan menneeseen henkilöön käytiin käsiksi. Henkilön mukaan toinen myyjistä hyökkäsi hänen kimppuunsa takaapäin, kaatoi maahan ja löi häntä kasvoihin. Pahoinpitelyyn yhtyi vielä muita pöydän pitoon osallistununeita henkilöitä. Kun hakattua vietiin ensiaputelttaan, yksi pahoinpitelijöistä huuteli, että ensi kerralla joudut sairaalaan.
Lokakuussa 2012 SVL ja antifasistit ottivat väkivaltaisesti yhteen Tampereella.
Järjestön jäseniä pyrki tammikuussa 2013 Jyväskylässä järjestettyyn "Äärioikeisto Suomessa" -kirjan esittelytilaisuuteen. Tilaisuuden järjestäjät estivät henkilöiden pääsyn, jolloin syntyi yhteenotto. Yhtä tapahtuman järjestäjää viillettiin teräaseella, ja hyökkääjiä lyötiin teleskooppipatukalla. Sisään pyrkineet miehet olivat Suomen vastarintaliikkeen aktiiveja. Teoksen kirjoittajista paikalla olivat Li Andersson ja toimittaja Mikael Brunila. Tapauksen johdosta pidätettiin helmikuussa 2013 järjestön aktiivi epäiltynä osallisuudesta törkeään pahoinpitelyyn ja poliittisten toimintavapauksien loukkaamisen yritykseen. Kirjastopuukotukseen syyllistynyt mies tuomittiin tammikuussa 2015 Keski-Suomen käräjäoikeudessa puolentoista vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Myöhemmin maaliskuussa hän sai Pirkanmaan käräjäoikeudessa kolmen kuukauden ehdollisen rangaistuksen marraskuussa 2012 Tampereella tehdystä pahoinpitelystä. Tuomittu oli yhdessä kahden muun miehen kanssa lyönyt ja potkinut maahan kaatunutta uhria.
Suomen Vastarintaliikkeen jäsenet pahoinpitelivät tammikuussa 2014 Vantaalla heidän jakamiaan lentolehtisiä arvostelleen mieshenkilön.
Järjestön jäsenet häiritsivät vappuna 2014 Porissa Vasemmistoliiton vappujuhlaa sytyttämällä savuheitteitä läheiseltä katolta, jolloin yksi putosi tai heitettiin yleisön joukkoon. SVL:n jäsenet häiritsivät myös juhlapuhetta huudattamalla sireeniä ja huutelemalla megafoniin.
SVL:n aktivistit tunkeutuivat toukokuussa 2015 Kirkkopäiville jakamaan Magneettimedia-lehteä ja kahakoivat järjestysmiesten kanssa.
SVL järjesti elokuussa 2015 Jyväskylässä mielenosoituksen, jossa osa mielenosoittajista ryntäsi joukolla kolmen ihmisen kimppuun. Pahoinpidellyt olivat Jyväskylän kirjastopuukotuksen ovivahti ja hänen seurassaan olleet mies ja nainen. Poliisi otti tapahtuman yhteydessä kiinni 32 ihmistä.
SVL:n mielenilmauksen yhteydessä syyskuussa 2016 SVL:n jäsen potkaisi paikalle pysähtynyttä mielenosoitusta arvostellutta miestä hyppypotkulla rintaan. Uhri kuoli sairaalasta kotiuttamisen jälkeen. Käräjäoikeus tuomitsi tekijälle kahden vuoden ehdottoman vankeustuomion törkeästä pahoinpitelystä. Hovioikeus korotti tekijän vankeusaikaa kolmella kuukaudella yhteensä kahteen vuoteen kolmeen kuukauteen. Perusteluna oli ”rasistinen motiivi”, koska uhri oli ilmaissut vastustavansa rasistisen järjestön edustamia arvoja. Hovioikeudessa ei ollut yksimielisyyttä siitä, oliko Torniaisen potkun ja uhrin kuoleman välillä selkeä syy-yhteys. Syyte kuolemantuottamuksesta hylättiin. Tekijä haki valituslupaa korkeimmalta oikeudelta, mutta sitä ei myönnetty, joten hovioikeuden tuomio jäi pysyväksi.
Suomen vastarintaliike toimi aatteellisen yhdistyksen tavoin, mutta se ei ollut rekisteröitynyt yhdistysrekisteriin. Poliisihallitus katsoi kuitenkin liikettä vastaan nostamassaan kanteessa, että yhdistyslaki koskee Suomen vastarintaliikettäkin. Yhdistys oli saanut käytännössä toimia vapaasti, ja kynnystä sen toiminnan lakkauttamiselle pidettiin korkeana. Julkisuudessa keskusteltiin yhdistyksen laillisuudesta sen jäsenten tekemien väkivallantekojen takia. Lain mukaan yhdistyksen toiminnan voi lakkauttaa jatkuvan lain ja hyvien tapojen vastaisuuksien takia. Helsingin Asema-aukion välikohtaus nosti julkisen mediakohun ja poliittisen keskustelun. Suojelupoliisi totesi vuoden 2016 lopussa, että PVL:n jäsenten väkivaltaa esiintyy pääosin julkisten tapahtumien yhteydessä, ja se on luonteeltaan spontaania ja reaktiivista. Liike ei uhkaa kansallista turvallisuutta, mutta sen harjoittama katuväkivalta on turvallisuusuhka erityisesti vähemmistöjä ja poliittisia vastustajia kohtaan.
Poliisihallitus ilmoitti syyskuussa 2016 harkitsevansa kanteen nostamista Suomen vastarintaliikkeen toiminnan lakkauttamiseksi. Poliisin mukaan SVL:n vallankumouksellinen, väkivaltainen ja avoimen rasistinen toiminta on olennaisesti lakien ja hyvien tapojen vastaista. Joulukuun 2016 lopussa uutisoitiin, että poliisihallitus nostaa kanteen liikkeen lakkauttamiseksi. Kanne jätettiin Pirkanmaan käräjäoikeudelle maaliskuussa 2017. Suomessa on edellisen kerran kielletty yhdistyksiä 1970-luvulla vuonna 1990 rauenneen Pariisin rauhansopimuksen nojalla.
Lokakuussa 2017 käydyssä oikeudenkäynnissä järjestön edustajat ihmettelivät, kuka määrittelee ne hyvät tavat, joiden pohjalta yhdistys voitaisiin lakkauttaa. Samoin järjestö esitteli useita Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisuja, joissa järjestöjen lakkauttamiset on katsottu aiheettomiksi. Lisäksi PVL:n edustajan mukaan joidenkin moottoripyöräjengien tapaiset yhdistykset saavat toimia vapaasti, mutta PVL ei ole syyllistynyt kiihottamiseen kansanryhmiä vastaan. Torniaisen mukaan hänen tekemänsä väkivallanteot ovat hänen yksityisiä hölmöilyjään.
Samassa yhteydessä liikkeen johtohahmoihin kuulunut Antti Niemi arvioi, että liike halutaan lakkauttaa poliittisen painostuksen vuoksi, koska pääministeri Juha Sipiläkin on sanonut, että liike pitää lakkauttaa. Oikeudessa Niemi totesi suhteestaan kansallissosialismiin: ”Se ei ole muita rotuja tai kansoja vastaan, vaan oman kansan puolesta.” Liikkeen toinen jäsen kertoi, että: "Kansallissosialismi [– –] tarkoittaa järkkymätöntä rakkautta omaa kansaa kohtaan. Se ei ole vihan ideologiaa, vaan se on rakkautta omia kohtaan. Liike vastustaa massiivista maahanmuuttoa, joka johtaa lopulta valkoisten kansanmurhaan". Kaksi muuta jäsentä totesi, että he eivät ole jämähtäneet Kolmannen valtakunnan aikoihin vaan tuoneet aatetta nykyaikaan. Asianajaja Tommi Koivistoinen huomautti: "Rotusyrjinnästä PVL kertoo, ettei se koskaan luokittele rotuja paremmuus- tai arvojärjestykseen."
Vastarintaliike järjesti 21. lokakuuta 2017 Tampereella mielenosoituksen, jossa muun muassa vastustettiin järjestön kieltämistä. Paikalla oli arviolta 200–300 mielenosoittajaa, joista osa oli ulkomailta. Ilmaus keräsi myös antifasistisia vastamielenosoittajia, joista osa toimi iskulauseen "Koko Tampere vihaa natseja" alla. He olivat mainostaneet vastamielenosoitustaan etukäteen muun muassa iskulauseilla "Tuhotkaa fasistit!". Poliisi otti vastamielenosoituksesta kiinni neljä ihmistä ja tutkii heidän toimiaan väkivaltaisena mellakkana. He käyttäytyivät uhkaavasti, heittelivät naamioituneina paukkupommeja ja soihtuja poliiseja ja Vastarintaliikettä kohti sekä solvasivat heitä. Vastamielenosoittajat pyrkivät käymään Vastarintaliikkeen jäsenten kimppuun, mutta poliisi esti tämän. Lisäksi vastamielenosoittajat vahingoittivat mielenosoitukseen osallistuneiden ruotsalaisten autoa hyppäämällä sen konepellille. Autolla liikkeellä olleet juoksivat ilkivallantekijän perään ja tekivät Pikku Kakkosen puistossa natsitervehdyksiä. Vastamielenosoittajat tukkivat Tampereen raideliikenteen ja katuja. Uusnatsien mielenosoitukseen osallistuneet käyttivät väkivaltaa vastamielenosoittajia kohtaan.
Vastarintaliikkeen mielenosoitukseen osallistui muun muassa Helsingin Asema-aukion pahoinpitelystä vankeuteen tuomittu Jesse Torniainen. Soldiers of Odin -järjestön jäsenten lisäksi siihen osallistui myös Suomi Ensin -liikkeen aktiiveja, kansalaisaktivisti ja kaupunginvaltuutettu Junes Lokka, perussuomalaisten kaupunginvaltuutettu Terhi Kiemunki ja kansalaisaktivisti Seppo Lehto. "Kansan Uutisten" mukaan poliisi ei puuttunut Vastarintaliikkeen kannattajien tekemiin vastamielenosoittajien pahoinpitelyihin, joita näkyy myös videotallenteilla. Internetissä julkaistuille videoilla pahoinpitelijät huusivat iskulauseita ruotsiksi.
Pirkanmaan käräjäoikeus päätti 30. marraskuuta 2017 antamallaan tuomiolla lakkauttaa Vastarintaliikkeen, koska sen toiminta on ollut laitonta ja räikeästi hyvän tavan vastaista. Oikeus katsoi, että Suomen vastarintaliikkeen tavoitteet ovat demokratian vastaisia. Myös Vastarintaliikkeeseen kuuluva Pohjoinen perinne -yhdistys lakkautetaan. Yhdistys ei saa jatkaa elinkeinotoimintaa eli Magneettimedia-lehden julkaisemista ja verkkokauppaa. Kieltämisen jälkeen järjestön ruotsalaisen haaran jäsenet eivät saa toimia Suomessa.
Pohjoismainen Vastarintaliike ja Pohjoinen Perinne vastustivat lakkauttamista. Ne vetosivat oikeudessa perustuslain suojaan eli sananvapauteen ja kokoontumisvapauteen ja kiistivät lakien ja hyvien tapojen rikkomisen ja väkivallan kuulumisen toimintaan. Yhdistykset katsoivat, että niille voidaan antaa enintään varoitus. Ne korostivat, että viranomaiset eivät ole antaneet minkäänlaista ohjeistusta eivätkä mahdollisuutta korjata toimintatapoja ja julkisia asenteita. Järjestön jäsenet pitävät käyttämäänsä väkivaltaa reaktiivisena ja sanovat kannustavansa siihen vain, jos tarkoituksena on itsepuolustus. Lisäksi Pohjoismainen Vastarintaliike vetosi oikeudessa siihen, ettei sen johtajia ole tuomittu kunnianloukkauksesta, rikokseen yllyttämisestä tai kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
Kieltämisen vaikutukset poliisin toimintaan eivät olleet heti selvillä oikeuden päätöksen jälkeen. Antti Niemi totesi oikeuden päätöksen jälkeen, että Vastarintaliikkeen jäsenet aikovat jatkaa aatteen mukaista toimintaa. Esimerkiksi mielenosoituksia ei ole hänen mukaansa tähänkään asti järjestetty yhdistyksen nimissä, vaan yhteyshenkilönä poliisille on toiminut yksittäinen henkilö. Näin ollen mielenosoitustoiminta aiottiin jatkaa, esimerkiksi itsenäisyyspäivänä. Vastarintaliike valitti päätöksestä hovioikeuteen. Järjestöä ei asetettu väliaikaiseen toimintakieltoon, eli se sai jatkaa toimintaansa, kunnes tuomio on lainvoimainen. Poliisihallitus vaati väliaikaista toimintakieltoa, jos lakkautuspäätöksestä valitetaan.
Hovioikeus vahvisti lakkauttamispäätöksen syyskuussa 2018.