Lähi-idän PPNA-kausi
Lähi-idän PPNA-kausi 10300 - 8800 cal. eaa. oli aikaa, jolloin maanviljely otti ensi askeleitaan Lähi-idässä. Asutuskeskukset olivat suurempia kuin Natuf-kaudella. Kaudella kerättiin tehostetusti villiviljaa tai viljeltiin viimeistään kauden loppuun mennessä. Viljely ei ollut ainoa elinkeino. Mutatiilitalot olivat yleensä pyöreitä, mutta neliömäiset ilmestyivät kaudella. Saviastioita ei tunnettu. Anatoliasta tuotiin obsidiaania kivityökalujen raaka-aineeksi. Ajalta on peräisin muun muassa Jerikon linnoitettu esihistoriallinen kylä
Niomitys PPNA tulee englannin kielen sanoista "Pre Pottery Neolithic A", "esikeraaminen neoliittinen A". Neoliittinen tarkoittaa nuorempaa kivikautta, jolloin viljeltiin maata. Joskus kaudesta on käytety nimitystä "Lähi-idän protoneoliittinen kausi".
Protoneoliittisia löytöpaikkoja on Lähi-idässä harvemmassa kuin natufilaisa tai seuraavan PPNB:n paikkoja. Protoneoliittinen eli PPNA-kausi oli noin 9500–8500 eaa. Ehkä kauden lopulla syntyi maanviljely vuosien 9000–8500 eaa. välillä. Jotkut kauden keskuksista olivat jopa 3 ha kokoisia.
Kivikirveitä ja sirppejä valmistettiin yhä enemmän. Kiillotetut kivikirveet ilmestyivät, mutta nuolenkärkiä ja sirpinteriä valmistettiin piikivistä.
Talot olivat yleensä pohjakaavaltaan ympyröitä. Esimerkiksi Jerikossa lähteen lähellä oli 5-metrisiä pyöreitä taloja, jotka olivat puoliksi maan alla ja joihin vei lyhyet portaat niin kuin aiempiin Natufin taloihinkin. Talot oli tehty mutatiilistä, joiden toinen puoli oli pyöreämpi. 
Neliömäiset ilmestyivät tällä ajalla Tell Mureybatissa. Noin 9200 kalenterivuotta eaa. rakennettiin joissain paikoissa pyöreänurkkaisia neliömäisiä taloja. Talot olivat puoliksi maanalaisia.
Mutatiili, alussa kakun muotoinen planokonveksitiili keksittiin. Kalkkikivilaastia käytettiin lattioissa ja seinissä. Esihistoriallisen Jerikon ensimmäinen muuri, kylät tyypillisesti 650 m² – 1 ha, mutta Jerikossa 3-4 ha
Jeriko rakennettiin esikeraamisella neoliittisella ajalla noin 25 kertaa. Jeriko kattoi 3-4 ha alan, ja siellä asui 300-4000, ehkä noin 1500 ihmistä. Paikka oli linnoitettu jykevällä kivimuurilla ja tornilla. Muurissa oli 10 000 tonnia kiveä. Jerikossa joko viljeltiin maata tai kerättiin villiä viljaa, ja metsästettiin, ei pidetty kotieläimiä.
Kaudella viljeltiin villejä viljalajeja, domestikaatiomuutoksia ei näy. Villien kasvien viljely alkoi viimeistään 9500-9000 cal eaa., jääkauden jälkeen, jolloin villiohra ja ainkorn yleistyivät Lähi-idässä.
Varhaista viljelyn kehitystä on tutkittu mm Jerf el-Ahmarissa, josta on löydetty merkkejä villiohran jyvämäärän ja ohranhyvän kasvusta noin 9500-8500 cal. eaa.. Qaramelista on löydetty keskimäärin 20% domestikoitua einkornia, loput villiä.
Ensimmäinen merkki villeistä viljalajeista luonnollisen asuinalueen ympäristöstä on löydetty pohjois-Syyriasta ajalta 9000 eaa..
Ehkä jo ennen kauden alkua, ehkä aivan kauden lopussa noin 9000 cal. eaa. kesytettiin lammas ja vuohi Anatolian vuorilta Zagrokseen ulottuvalla alueella.
Haudoissa kallo poistettiin yleisesti ruumiista mikä saattaa kertoa kuolleiden palvonnasta. Kuolleiden kallo irrotettiin ja päällystettiin savella. Ihmiset haudattiin talojen lattioiden alle.
Noin 9000-8500 eaa. ilmestyivät laajalle saviset naisveistokset, "äitijumalattaret", joissa oli yleensä korostuneet seksuaaliset ja hedelmällisyyspiirteet. Nämä liittyivät karjan päiden esitykseen arkkitehtuurissa Jerf el Ahmarissa ja Mureybatissa Syyriassa noin 9000-8500 eaa.
Vanhoista luista mitattujen geenien mukaan PPNA-kansoilla oli ainakin isälinjan haploryhmän tyypit E-Z830, H2 ja G2. Ehkä myös J, T, LT, I2, R1.
Kauden alalajeja olivat: