Pakkausten hyötykäyttö Suomessa
Pakkausten hyötykäyttö on pakkausten käyttämistä hyödyksi kierrättämällä tai energiana. Suomessa velvoitteet huolehtia pakkausten hyötykäytöstä kuuluvat pakkauksia markkinoille toimittaville yrityksille, joiden liikevaihto on 1 M€ tai enemmän
Tekemällä sopimuksen Suomen Pakkauskierrätys Rinki Oy:n kanssa yritys siirtää pakkausten tuottajavastuunsa tuottajayhteisöille, jotka organisoivat kierrätyksen yhteistyössä pakkausjätettä hyödyntävien yritysten kanssa.
Nykyisen, Euroopan unionin direktiiveihin perustuvan Suomen lain mukaan vähintään 61 prosenttia käytetyistä pakkauksista tulee hyödyntää. Suomessa tämä ylitetään selvästi: Ringin tilastojen mukaan lähes 90 prosenttia käytöstä poistetuista pakkauksista hyödynnetään uusien tuotteiden raaka-aineena tai energiana. Vain 3-5 % pakkausten kokonaiskäytöstä jää hyödyntämättä.
Kun pakkaus poistetaan käytöstä, siitä tulee pakkausjätettä, jota voidaan käyttää hyödyksi kahdella menetelmällä:Hyötykäyttöä ei olePakkauksiin liittyvä hyötykäyttövelvoite on lakisääteinen velvoite yrityksille. Se koskee kaikkia pakkaajia ja pakattuja tuotteita maahantuovia yrityksiä, joiden liikevaihto on 
1 M€ tai enemmän,
Lainsäädännön tarkoitus onPakkaaja on jokainen, mitä tahansa tuotetta valmistava yritys, joka käyttää pakkausmateriaaleja tuotteidensa suojaamiseksi esimerkiksi tuotannossa, varastoinnissa, kuljetuksessa ja jakelussa. Tuotteen pakkaaja on useimmiten sen valmistaja. Tukkuliike tai muu jakelija on pakkaaja, jos se lisää tuotteeseen pakkauksen. Myös vähittäiskauppa on pakkaaja myymälässä suoritettavan pakkaamisen osalta.
Pakatun tuotteen maahantuojia ovat kaikki yritykset, jotka tuovat maahan jollain tavalla pakattuja tuotteita. Maahantuoja on yritys, joka omistaa pakatun tuotteen sen maahantuontihetkellä.
Pakkausten hyötykäyttö on toteutettava niiden tavoitteiden mukaisesti, jotka EU ja Suomi ovat vahvistaneet keskenään. EU:n pakkausdirektiivi on Suomessa saatettu voimaan jätelailla 1072/1993 ja valtioneuvoston päätöksellä pakkauksista ja pakkausjätteistä 962/1997 sekä valtioneuvoston asetuksilla 987/2004 ja 817/2005.
Lailla 452/2004 jätelakiin on lisätty tuottajavastuuta koskeva 3 a -luku, johon myös pakkausten tuottajavastuu on perustunut 1.9.2004 lukien. Uudelleen- ja hyötykäyttöä koskevat tarkemmat velvoitteet perustuvat em. valtioneuvoston päätökseen 962/1997 ja asetukseen 817/2005.
Suurin osa tuottajavastuun piiriin kuuluvista yrityksistä on siirtänyt pakkausten tuottajavastuunsa tuottajayhteisöille tekemällä sopimuksen Suomen Pakkauskierrätys RINKI Oy:n kanssa. Rinki on voittoa tavoittelematon yritys, joka edistää pakkausten kierrätys Suomessa.
Rekisteröityessään Rinkiin yritys liittyy myös pakkausalan tuottajayhteisöihin. Tällöin yritysPakkausten kierrätys rahoitetaan yritysten maksamilla kierrätysmaksuilla, jotka ovat pakkausten tuottajayhteisöjen materiaalikohtaisesti määrittelemiä. Rinki laskuttaa ja tilittää kierrätysmaksut lyhentämättöminä tuottajayhteisöjen käyttöön.
Yleensä yritykset käyttävät useita erilaisia pakkauksia tai pakkausmateriaaleja. Yritys harvoin tietää, mihin sen tuotteiden pakkaukset lopulta markkinoilla päätyvät. Pakkausjätteiden kerääminen ja kierrätyksen järjestäminen tulisi erittäin kalliiksi yksittäiselle yritykselle. Rinkiin liittyneen yrityksen ei tarvitse yksin vastata järjestelmän ylläpidosta, vaan se osallistuu yhteisiin kustannuksiin olemalla mukana tuottajien yhteisessä järjestelmässä.
Hyötykäyttöjärjestelmällä pakkausmateriaaleja hyödynnetään ja niiden hyödyntämistä kehitetään paitsi ympäristön, yritysten ja ihmisten kannalta myös taloudellisesti ja teknisesti tehokkaimmalla ja järkevimmällä tavalla.
Euroopan yhteisön ympäristöä koskevan 6. toimintaohjelman mukaan pakkausten hyötykäyttöjärjestelmän ”tavoitteena on hyödyntää ja kierrättää jätteitä mielekkäästi eli siihen määrään saakka, jossa ympäristölle koituu edelleen nettohyötyä ja kierrätys on taloudellisesti ja teknisesti toteuttamiskelpoista."
Kierrätettävät pakkaukset lajitellaan ja viedään keräyspisteisiin. Niistä ne kuljetetaan pakkausjätteitä käsitteleviin yrityksiin paalattaviksi ja edelleen puhdistettaviksi pakkausjätteitä hyödyntäviin laitoksiin, joissa niistä valmistetaan raaka-ainetta. Lopputuloksena syntyy uusia tuotteita, joilla on markkinat.
Pakkausjäte voidaan paitsi kierrättää myös hyödyntää energiana. Esimerkiksi kahden kilon jätepussista syntyy voimalassa energiaa, joka lämmittää viiden minuutin suihkun tai jonka avulla voi paistaa pari pellillistä pullaa.
Usein pakkausjätteen hyödyntäminen energiana kierrättämisen sijasta on ekologisin vaihtoehto, sillä jätteen polttaminen lähiseudun voimalassa minimoi kuljetuksista aiheutuvan ympäristökuormituksen.
Eri pakkausmateriaaleille on omat tuottajayhteisönsä. Ne järjestävät pakkausten kierrätyksen siten, että Suomi saavuttaa EU:n ja Suomen lainsäädännön asettamat pakkausjätteiden kierrätystavoitteet. Tuottajayhteisöt ovat lain edellyttämiä oikeustoimikelpoisia ja voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä.
Tuottajayhteisöt päättävät itsenäisesti pakkausmateriaalikohtaisista kierrätysmaksuista, jotka Suomen Pakkauskierrätys Rinki laskuttaa yrityksiltä. Tavoitteena on, että pakkauskierrätys järjestetään tehokkaasti ja niin, että yritysten maksamat maksut pysyvät kohtuullisina.
Eri pakkausmateriaalien tuottajayhteisöt:
Nykyisen, EU:n direktiiveihin perustuvan Suomen lain mukaan vähintään 61 prosenttia käytetyistä pakkauksista tulee hyödyntää. Suomessa tämä vaatimus ylitetään selvästi: Ringin tilastojen mukaan yli 90 prosenttia käytöstä poistetuista pakkauksista hyödynnetään uusien tuotteiden raaka-aineena tai energiana. Vain 3-5 % pakkausten kokonaiskäytöstä jää hyödyntämättä.
Ympäristöministeriö on hyväksynyt Suomen Pakkauskierrätys Ringin pakkaajista ja pakattujen tuotteiden maahantuojista koostuvan rekisterin pitäjäksi Suomessa. Ympäristöministeriö valvoo yhdessä Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen (Pirkanmaan ELY-keskus) kanssa hyötykäytön toteutumista, ja niillä on valtuudet antaa tarkempia määräyksiä ja ohjeita.
Rinki kokoaa vuosittain tuottajavastuullisilta yrityksiltä pakkaustilastoja. Ne toimitetaan Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukselle. Tilastotiedot koostuvat Rinkiin liittyneiden yritysten raportoimista pakkaustiedoista sekä tuottajayhteisöjen ilmoittamista pakkausmateriaalien kierrätysmääristä. Tilastot osoittavat sen, miten eri pakkausmateriaaleille asetetut kierrätystavoitteet on saavutettu Suomessa.
Tilastot tarkistetaan Ringissä ennen kuin ne toimitetaan viranomaisille. Ringillä on ISO 9001:2008 -laatustandardi. Tilastoista ilmenevät vain yritysten käyttämien pakkausmateriaalien kokonaismäärät. Rinki ei luovuta yksittäisen yrityksen tietoja eteenpäin.