hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
L’One
Levan Gorozia (, ) tunnetaan paremmin nimellä L’One, on georgialais-venäläinen räppäri, joka tunnetaan WDKTZ-duon perustajajäsenenä sekä aloittamastaan levy-yhtiöstä nimeltään Black Star Inc. L’Onella on oma vaatemallisto "Cosmokot", jota valmistetaan tuotemerkillä "Black Star Wear".
Levan Gorozia syntyi Krasnojarskissa 9. lokakuuta vuonna 1985. Teini-ikäisenä hän muutti Jakutskiin, jossa hän aloitti uransa muusikkona. Levan pelasi koripalloa Jakutian maajoukkueessa, mutta saatuaan polvivamman hänen oli pakko lopettaa, ja hän päätti keskittyä kokonaan rap-musiikkiin.
Jakutskissa L’Onea pidettiin julkisuuden henkilönä ja hän työskentelikin niin radio- että TV-alalla.Hänen debyyttialbuminsa julkaisun jälkeen vuonna 2005, Levan muutti Moskovaan yhdessä ystävänsä Nelin kanssa, jossa he muodostivat hip hop-ryhmän nimeltä "Marselle".
Debyyttialbumillaan ja kappaleellaan "Moskova "(Москва), Marselle tuli kuuluisaksi koko Venäjällä ja matkusti ympäri maata saaden kansallista tunnustusta. Heidän kappaleensa "Moskova "pysyi Next Fm -listan kärjessä 32 viikkoa.
Vuonna 2008 L’one osallistui "BiTVa"-TV-ohjelmaan (БиТВа за респект), jossa hän julkaisi ensimmäisen mixtapensa "Mars FM":n. Ohjelmassa katsojat saavat nähdä kappaleiden äänitysprosessin. Myöhemmin samana vuonna hän julkaisi albumin nimeltä "Mars", jossa oli mukana artisteja, kuten Teona Dolnikova, Dza-Dze, Sasha Legend, sekä Knara ja Basta.
Vuonna 2009 hän julkaisi juhlakokoelman "Phlatline in da building" levy-yhtiönsä viisivuotispäivän kunniaksi. Mukana levyllä oli myös uusia kappaleita Marsellelta. Albumin lisäksi kappaleille "Marselle i ST "(Marselle ja ST) ja "V Tvojem Dome "(Sinun talossasi).
Vuonna 2010 hän julkaisi toisen mixtapensa nimeltään "L".
Monatik
Dmytro Serhijovytš Monatyk (ukr. Дмитро Сергійович Монатик, ven. Дмитрий Сергеевич Монатик, Dmitri Sergejevitš Monatik) (s. 1. huhtikuuta 1986 Lutsk, Volynin alue, Ukraina), tunnetaan paremmin nimellä Monatik (tyyliteltynä MONATIK), on ukrainalainen laulaja, lauluntekijä ja tanssija.
Dmytro Monatyk syntyi Lutskissa 1. huhtikuuta vuonna 1986. Nuoruudessaan Monatik harrasti erityisesti break dancea. Vuonna 2003 hän pääsi opiskelemaan Kiovan alueelliseen lakitieteelliseen henkilöstöjohtamisen akatemiaan.
Vuonna 2008 Monatik osallistui ukrainalaisen kykyjenetsintäohjelman "Fabryka zirok"in (Tähtitehdas) toiselle tuotantokaudelle. Vaikka hän ei päässyt läpi karsinnoista, ohjelman tuottaja Natalia Mogilevskaja kutsui Monatikin omaan balettiinsa. Kolme kuukautta tämän jälkeen hänet kutsuttiin mukaan työskentelemään ohjelman johtoportaaseen. Vuonna 2009 Monatik perusti "Monatique"-yhtyeen yhdessä Nikolai Boitšenkon kanssa.
Vuonna 2010 hänet kutsuttiin mukaan sekä "Tantsujut vsje" -kykyjenetsintäohjelman kolmannelle tuotantokaudelle, että Ukrainan X-Factorin ensimmäiselle tuotantokaudelle. Vuonna 2011 Dmytro Monatik julkaisi ensimmäisen videonsa "TajUletaju" (ТайУлетаю) yhdessä Nikolai Boitšenkon ja balettiryhmä D'Artsin kanssa. Pian tämän jälkeen hän alkoi kirjoittaa kappaleita useille tunnetuille esiintyjille ympäri Itä-Euroopan, kuten esimerkiksi Svetlana Lobodalle, Anna Sedokovalle, Dima Bilanille ja Seryogalle.
Monatik esiintyi tähtivalmentajana Ukrainan The Voice Kids -ohjelman vastineessa "Holos. Dity"ssä (Голос. Діти).
Vuonna 2017 hän avasi vuoden 2017 Eurovision laulukilpailun kappaleellaan "Spinning" (Englanninkielinen versio kappaleesta "Кружит").
Monatik on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Hän on kertonut haluavansa olla tuomatta perhettään julkisuuteen.
Koivujärvi (järvi)
Koivujärvi on Pohjois-Savossa Kiuruvedellä, Pielavedellä ja vähän Keiteleelläkin sijaitseva järvi.
Koivujärven pinta-ala on 2610 hehtaaria eli 26,1 km². Se on 14,6 kilometriä pitkä ja 6,4 kilometriä leveä. Sen selkä on laaja, mutta sen yhtenäisyyttä rikkoo suuret hajallaan olevat saaret. Saarten pohjoispuolella aukeaa Nurmiluodonselkä ja etelässä jää Teponniemen kolme kilometrisen niemen eteen Syvänselkä. Teponniemen ja saarten taakse jää Pienivesi, joka on alle 5 kilometriä pitkä ja 3 kilometriä leveä. Järven kaakkoispäässä järvi muuttuu sokkeloiseksi ja parikilometrisen Kattilasalmen takaa aukeaa Koulunjärvi, josta Koivujärven laskujoki Koivujoki saa alkuunsa.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 80,9 miljoonaa m³ eli 0,08 km³. Järven keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 16 metriä. Syvin kohta sijaitsee Syvänsaaren ja Heinäsalmenniemen välissä. Järvessä on laskettu olevan 207 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 289 ha, mikä on noin 10 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 29 on yli hehtaarin suurisia, 169 yli aarin ja loput 9 ovat alle aarin kokoisia. Suurimmat saaret ovat (suluissa saaren pituus) Huutsaari (1,3 km), Syvänsaari (1,3 km), Vuohensaari (850 m), Kaijansaari (1,6 km), Muurainsaari (800 m), Elosaari (850 m) ja Lehtosaari (550 m). Järven rantaviivan pituus on 130,8 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 64,3 kilometriä.
Kiuruveden ja Pielaveden välinen raja ylittää järven niin, että suurempi osa jää Kiuruvedelle. Teponniemen lounaispuolen taakse jää Pienivesi, jonka lyhyt osuus rannasta kuuluu Keiteleelle. Pohjoisrannassa sijaitsee Koivujärven ja Tikkasenperän kylät, jotka kuuluvat Kiuruvedelle. Etelärannalla sijaitsevat Pielavedelle kuuluvat Kalttosten ja Koivujärven (toinen) kylät.
Järvi kuuluu Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalamminreitin valuma-alueella (14.7) Koivujärven valuma-alueeseen (14.75), jonka Koivujärven–Kolunjärven alueeseen (14.753) järvi kuuluu. Järvi on vesistönsä latvajärviä. Siihen laskevat Kylmälahteen pienet Haahkarinjoki ja Tikkasenjoki. Niiden valuma-alueet ovat pienet. Kattilansalmi ja Koulunjärvestä kaakkon työntyvä lahti Pieni-Kolu ovat reittinä Koivujokeen tuleville vesille. Koivujoki laskee Ruukinlampeen, joka on sille hetken suvantona, ja jatkaa eteenpäin laskien Pielaveden Hirvenselkään.
Lindoksen teatteri
Lindoksen teatteri oli antiikin aikainen teatteri Lindoksen kaupungissa Rodoksen saarella Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat nykyisessä Líndoksen kylässä sen akropoliin eli linnavuoren lounaisrinteessä.
Lindoksen teatteri rakennettiin 300-luvulla eaa. Se oli tyypillinen kreikkalainen puolikaarenmuotoinen teatterirakennus, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra ja sen takana skene eli näyttämörakennus. Rakennuksen halkaisija oli noin 28 metriä. Teatterin katsomossa arvioidaan olleen tilaa noin – hengelle. Katsomon istuimet oli kaiverrettu linnavuoren rinteeseen. Katsomossa oli 26 penkkiriviä, joista 19 oli diazoman eli poikittaisen käytävän alapuolella ja seitsemän riviä sen yläpuolella. Kolme alimmaista riviä oli varattu merkkihenkilöille.
Nykyään teatterin katsomon istuimista on säilynyt parhaiten keskiosa, joka oli kaiverrettu suoraan akropoliin kallioon. Teatterin lähellä sijaitsi sen eräänlaiseksi laajennokseksi rakennettu Tetrastoon eli ”neljän stoan” (pylväshallin) rakennus, jota käytettiin uskonnollisiin toimituksiin.
Teatteria on kunnostettu vuodesta 2012 lähtien.
Faustinen kaunis kesä
Faustinen kaunis kesä () on vuonna 1972 ensi-iltansa saanut Nina Companeezin ohjaama ja käsikirjoittama ranskalainen romanttinen draamakomediaelokuva, jonka pääosaa näyttelee Muriel Catala. Elokuvan tuottajana oli Mag Bodard.
16-vuotias Faustine (Muriel Catala) matkustaa maaseudulle isovanhempiensa luokse kesäksi, jonka aikana hän oppii paljon rakkauden niin hyvistä kuin huonoistakin puolista.
"Faustinen kaunis kesä" kuvattiin Val-d’Oisen ja Loiren departementeissa Ranskassa vuonna 1971. Val-d’Oisessa elokuvan kuvauspaikkana oli Montreuil-sur-Epten kunta, ja Loiressa elokuvaa kuvattiin Bonsonin, Saint-Just-Saint-Rambertin ja Sury-le-Comtalin kunnissa. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Parc Film, Marianne Productions, Universal Productions France ja Union générale cinématographique.
"Faustinen kaunis kesä" sai ensi-iltansa Ranskassa 14. tammikuuta 1972 ja oli Cinema International Corporationin (CIC) teatterilevittämä. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 433 892 katsojaa. Elokuva esitettiin vuoden 1972 Cannesin elokuvajuhlilla. Suomessa "Faustinen kaunis kesä" ei saanut teatteriensi-iltaa, mutta televisioensi-iltansa se sai Yle TV1 -kanavalla 25. toukokuuta 1976.
"Faustinen kaunis kesä" julkaistiin DVD:lle Ranskassa vuonna 2007.
Kuurikanjärvi
Kuurikanjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kuurikan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee tiheästi ojitetulla Murronsuolla Kuurikassa. Se muodostuu kahdesta järvialtaasta, joita yhdistää keskellä sijaitseva 100-metrinen ruohottunut kapeikko. Sen pinta-ala on 33 ha ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja rannat ovat kokonaan suota. Järvi on asumaton lukuun ottamatta koillispään mökkiä.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,6 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia sekä Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki. Sen laskujoki on Haarajoki, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.
Matkari
Matkari on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Pienistön kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi on osa Tevännin länsipuolen suoaluetta. Järven pinta-ala on 12,3 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Rannat ovat kokonaan suota ja se on autio. Järvelle ei johda tietä.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia sekä Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki. Sen laskujoki on Haarajoki, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.
Tevänti (Hämeenlinna)
Tevänti on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kostilan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi on metsäjärvi, jota reunustavat ojitetut suot, harjunrinteet ja matalat metsämaat. Se sijaitsee Lammin kirkolta kahdeksan kilometriä koilliseen. Sen pinta-ala on 194 ha ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 12,0 kilometriä ja järven ranta polveilee luoden paljon pieniä niemiä ja lahdelmia. Saaria on neljä, joista suurimmat ovat Suutarinsaari ja Selkäsaaret. Rannoilla on runsaasti vapaa-ajan asutusta ja järvelle johtaa tie Kostilan kautta Lammin taajamasta.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia ja Avijärven laskuoja. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki laskee ensin Kuurikanjärveen, ja jatkaa sitten Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.
Lahijärvi
Lahijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Pienistön kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi on osa Tevännin länsipuolen suoaluetta. Sen pinta-ala on 13,9 ha ja se on 650 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia. Sen laskujoki on suo-oja Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki jatkaa Kuurikanjärven jälkeen Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.
Avijärvi (Hämeenlinna)
Avijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Pienistön kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee Tevännin länsipuolella. Sen pinta-ala on 8,4 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Se on autio ja sen eteläpuolelta kulkee metsäautotie.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,1 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Lahijärveen ja se vastaavasti Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki laskee ensin Kuurikanjärveen, ja jatkaa sitten Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.
Ahvenjärvi (Hämeenlinna)
Ahvenjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Pienistön kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi on suorantainen ja autio. Sen pinta-ala on 3,0 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä. Järven ympäri kiertää metsäautotie.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,3 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Avijärven kautta Lahijärveen joka vuorostaan laskee Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki, virtaa Kuurikanjärven jälkeen Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.
Oksjärvi (Hämeenlinna, Takamaa)
Oksjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee loivassa painanteessa aivan Tevännin vieressä. Sen pinta-ala on 13,9 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ojitettua suota. Se on autio ja järven lähistölle johtaa metsäautotie.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,5 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Teväntiin, joka vuorostaan laskee Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki, virtaa Kuurikanjärven jälkeen Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.
Kaarttanen
Kaarttanen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Iso-Evon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lampi sijaitsee mäen takana suolla. Sen pinta-ala on 2,2 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja kaikki rannat ovat suomaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,8 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Oksjärveen, joka vuorostaan laskee Teväntiin.
Kalliojärvi (Hämeenlinna, Iso-Evo)
Kalliojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Iso-Evon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi on kahden mäen väliin jäänyt lampimainen metsäjärvi. Sen pinta-ala on 2,8 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ka sen rannat ovat puoliksi suota ja metsämaata. Lounaisranta on melko jyrkkärinteistä ja sinne on rakennettu kolme järven neljästä mökistä. Järvelle johtaa tiet Evon suunnalta.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,6 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Kaarttaseen ja sitten Oksjärveen, joka vuorostaan laskee Teväntiin.
Vennajärvi (Hämeenlinna)
Vennajärvi tai myös Vennäjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Iso-Evon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi on kooltaan mielettävissä lammeksi. Sen pinta-ala on 1,0 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja rannat ovat ojitettua suota. Se on autio eikä sinne johda tietä.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,7 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Kalliojärven, Kaarttasen ja Oksjärven kautta Teväntiin.
Vähä Koukkujärvi (Hämeenlinna, Takamaa)
Vähä Koukkujärvi , joka kirjoitetaan myös Vähä-Koukkujärvi , on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi on metsäjärvi, jossa on lounaaseen työntyvä erillinen lahti. Sen pinta-ala on 5,8 ha ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat puoliksi metsämaata ja suota. Luoteisrannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tiet Evon suunnalta.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157,9 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Oksjärven suuntaan, mutta oja on kartalla lyhyt. Oksjärvi laskee vuorostaan Teväntiin.
Iso Koukkujärvi (Hämeenlinna, Takamaa)
Iso Koukkujärvi , joka kirjoitetaan myös Iso-Koukkujärvi , on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi on kapea ja koukun muotoinen metsäjärvi. Sen pinta-ala on 7,9 ha ja se on 800 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääsääntöisesti suota. Sen rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Evon suunnalta.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,6 metriä mpy. Siihen laskee ympäröivältä suolta johdettuja suo-ojia. Järvi laskee suo-ojia myöten todennäköisesti Teväntiin.
Paskojärvi (Hämeenlinna)
Paskojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ylänneen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee pienellä Pentinsuolla Kostilan länsipuolella. Sen pinta-ala on 1,6 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Se on autio, mutta sinne johtaa vanhat tiet Ylännen puolelta.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,7 metriä mpy. Järvi laskee omaa ojaa myöten ja yhtyy Haarjokeen Kostilan eteläpuolella. Haarajoki laskee vuorostaan Pääjärveen.
Kuusjärvi (Hämeenlinna)
Kuusjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kostilan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,4 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee ojitetun suon sisällä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja se on autio. Sen itäpuolelle sijaitsevalle mäelle tulee metsäautotie Elkkilän ja Ronnin yhdistävältä tieltä.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,9 metriä mpy. Ympäröivän suon ojat on johdettu järveen. Järvestä lähtevä laskuoja on kaitettu pohjoissuuntaan, jossa se kääntyy maaston mukaan Isokorpeen, jossa se yhtyy Isojokeen. Isojoki yhtyy Elkkilässä Mustajokeen, joka laskee Pääjärveen.
Kämpjärvi
Kämpjärvi tai Kukkarjärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Selkämaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,0 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on pieni metsäjärvi aivan seututie 317 vieressä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja puolet rannoista ovat suota. Järven ympäristössä on kiinteää asutusta ja pari vapaa-ajan asuntoa.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,9 metriä mpy. Järvestä laskee Kukkaroja, joka yhtyy peltoaukealla Koskurinjokeen, jonka nimi on alempana Vähäjoki ennen yhtymistään Isojokeen. Sen jälkeen sitä kutsutaan Mustajoeksi, joka laskee Pääjärveen.
Likoset
Likoset on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Viitailan kylän lähellä sijaitseva lampi. Lähistöllä on kolme lampea, joista suurin on Likoset.
Lammen pinta-ala on 1,3 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee harjualueella ja lampien välistä vaikuttaisi kulkevan harjun harjanne. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Etelässä mäen päällä sijaitsee kaksi maataloa ja lännessä vastaavasti vapaa-ajan asunto.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,3 metriä mpy. Lampeen ei ole johdettu ojia, mutta siihen on kaivettu laskuoja. Se alkaa Koskurinjokena, mutta muuttuu Vähäjoeksi, joka yhdyttyään Isojokeen, jatkaa se Mustajokena laskien Pääjärveen.
Vuoden 1965 peruskartassa lammellä ei ollut vielä laskuojaa, mutta seuraavassa vuoden 1984 kartassa oli pelto-oja kaivettu lammen läheisyyteen asti. Viimeisen kartan jälkeen on oja yhdistetty lampeen ja lammen viereen on ilmestynyt mökki.
Haukijärvi (Asikkala, Kurhila)
Haukijärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Kurhilan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,2 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee metsässä moreenimäkien välissä suolla, jota on ojitettu. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Järvi on autio eikä sinne johda teitä.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,3 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän suo-ojaa, joista yksi toimii sen laskuojana. Laskuoja yhtyy Haikansuolla ojaverkostoon, mutta siitä eteenpäin on vesien kulkeutumisesta vaikea sanoa mitään.
Viipsjärvi
Viipsjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 20 ha ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee metsämaastossa Kostilan ja Ylännen pohjoispuolella. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja rannat ovat puoliksi suota ja metsää. Järven kaakkoispuolella sijaitsee maatila ja rannoille on rakennettu 11 vapaa-ajan asuntoa.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,4 metriä mpy. Järveen on johdettu viereisen suon ojia ja siihen johdetaan myös pohjoisesta Hirvisuon kuivatusvesiä. Pohjoisesta tulee myös Ahveniston laskuoja. Järven laskuoja alkaa maatilan kohdalla etelärannasta ja se juoksee osittain suoraksi kaivettuna Viipsijokena Suhankoon, jossa se yhtyy Arrajokeen. Tämän nimi muuttuu Ylänneellä Isojoeksi ja laskiessaan Pääjärveen, se on nimeltään Mustajoki.
Vuoden 1965 peruskartassa Viipsijoki oli vielä luonnontilassaan. Sen jälkeen se on perattu ojaksi, kun metsiä ja soita on ojitettu.
Ahvenisto (Hämeenlinna, Raittinsaari)
Ahvenisto on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Raittinsaaren kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 6,1 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee matsäalueella moreenimäkien välissä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja puolet rannoista ovat suota ja loput metsämaata. Lampi on autio, mutta sen etelärantaan kulkee kaksi metsäautotietä.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 161,4 metriä mpy. Lampeen on johdettu ympäröiviltä soilta kuivatusvesiä. Sen laskuoja lähtee lounaisrannasta ja se laskee 1,3 kilometrin jälkeen Viipsjärveen.
Möläkkä
Möläkkä on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Raittinsaaren kylän lähellä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 0,7 ha ja se on 100 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Tullinkankaalla Selkjärven itäpuolella. Sen rantaviivan pituus on 300 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsää. Lampi on autio ja sen pohjoispuolelta kulkee yhdystie 14112.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 160,7 metriä mpy. Suolle on kaivettu muutama oja, joista kolme on johdettu lampeen. Yksi ojista toimii laskuojana, joka virtaa aluksi itään ja yhtyy pian Arranjokeen, joka päättyy lopulta Pääjärveen.
Niemisjärvi (Asikkala)
Niemisjärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,3 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee laajan metsäalueen keskellä suoalueella aivan Ränskälänojan vieressä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä Yli puolet rannasta on suota, mutta itärannassa järveen viettää mäen rinne. Siellä kulkee metsäautotie. Järvi on autio eikä rantaan johda tietä.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,5 metriä mpy. Ympäröivältä suolta on johdettu suon kuivatusojia järveen ja järven luontainen laskuoja on vain 40 metriä pitkä. Se yhtyy Ränskälänojaan, joka toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.
Alempi Rajajärvi
Alempi Rajajärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalassa ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,8 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on Ränskälänojan läpivirtausjärvi, johon laskee läheltä myös Alinen Kaakkolammi ja sen kautta vuorostaan Ylinen Kaakkolammi. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja metsämaata. Järvi on autio, mutta sen vierestä kulkee tie, joka seuraa Ränskälänojaa.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,2 metriä mpy. Ränskälänoja virtaa järven läpi, joka toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.
Rajajärvet
Rajajärvet eli myös Ylinen Rajajärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalan ja Hämeenlinnan rajalla sijaitseva lampi. Nimitys viittaa yksittäiseen järveen, mutta paikalla on nykyään kolmen lammen sarja.
Kolmesta lammesta alimman ja suurimman pinta-ala on 1,2 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueen keskellä kahden mäen välisessä laaksossa. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovat metsämaata. Lammen länsirantaa viistää Ränskälänojaa seuraileva tie, josta poikkeaa itään metsäautotie. Tämän tien varressa sijaitsee vapaa-ajan asunto. Ränskälänojaa seuraa myös Asikkalan ja Hämeenlinnan välinen kuntaraja. Länsirannat ovat luonnonsuojelualuetta.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 151,5 metriä mpy. Ränskälänoja on järven läpivirtausjoki, joka toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.
Ruuttanajärvi (Hämeenlinna, Sudenpesänkangas)
Ruuttanajärvi eli myös Ruutanajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 0,9 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee laajan metsäalueen keskellä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja se on autio. Järvelle ei johda tietä ja se sijaitsee luonnonsuojelualueella. Viereinen Karhujärvi sijaitsee vedenjakajan toisella puolella.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,7 metriä mpy. Järvestä lähtee koilliseen laskuoja, joka pienen lammikon läpi virrattuaan yhtyy Ränskälänojaan. Se toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.
Tervajärvi (Asikkala, Niinistö)
Tervajärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalassa sijaitseva järvi.
Järvi on muodoltaan kolmiosainen. Sen eteläosa on laajin, keskiosa jää kapean salmen taakse ja on pienempi, ja pohjoisin osa on lammikkomainen laajennus. Sen pinta-ala on 5,6 ha ja se on 850 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee laajan metsäalueen keskellä. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä, ja rannat ovat puoleksi soistunutta ja puoliksi kuivaa metsämaata. Pohjoisosan rannat ja lounaisrannat kuuluvat luonnonsuojelualueeseen. Järven eteläosassa on kaksi vapaa-ajan asuntoa, ja niille johtaa tiet Ränskälänojaa seuraavalta tieltä.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 160,2 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja yhtyy Ränskälänojaan Rajajärvien yläpuolella. Se on samalla Asikkalan ja Hämeenlinnan välinen kunnan rajajoki. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.
Palomaanjärvi (Hollola)
Palomaanjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Palomaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee Palomaalla moreenimäkien kainalossa. Sen pinta-ala on 3,0 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Järven metsäsaareketta ympäröi monella suunnalla peltomaat ja siinä sijaitsee useita maatiloja. Niiden lähettyvillä on myös vapaa-ajan asuntoja, joista viisi on rannan tuntumassa. palomaalle johtaa neljästä suunnasta tiet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,9 metriä mpy. Järven vieressä sijaitsee pienempi Vähäjärvi, jonka vedenpinta on lähes kaksi metriä korkeammalla. Kummastakaan järvestä ei lähde laskuojia, mutta ne luetaan kuitenkin Luhdanjoen alueeseen.
Vähäjärvi (Hollola)
Vähäjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Palomaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 1,3 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Se sijaitsee moreenimäen kainalossa Palomaanjärven länsipuolella. Sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, mutta järven lähiympäristössä on muutama maatila ja niille tulevat tiet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,6 metriä mpy, mikä on lähes kaksi metriä korkeammalla kuin Palomaanjärvessä.
Valkjärvi (Kärkölä)
Valkjärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Kärkölän taajaman lähellä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee peltojen keskellä ja se on pyöreän muotoinen. Sen pinta-ala on 143 ha ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa alavaa peltorantaa. Länsirannalla on kuitenkin Himmankallio, joka kohoaa jyrkkänä vedestä 25 metrin korkeuteen. Myös etelärannalla oleva Teerimäki pistää silmään 15 metrin korkeudella. Kantatie 54, joka on seurannut Riihimäki–Lahti-rataa, ohittaa järven kaakkoisrannat ja jättää vielä Kärkölän taajaman asuinalueet tien toiselle puolelle. Järven koillisrannassa sijaitsee kurssikeskus.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Valkojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,4 metriä mpy. Järveen laskee useita ojia. Yksi tuo etelästä Luutasuolta suon kuivatusvesiä. Huhtaoja ja Pyhäoja laskevat järveen yhteistä uomaa pitkin. Pyhäoja tuo taajama-alueen hulevesiä ja Isosuon länsipuolen pelto-ojien kuivatusvesiä. Huhtoja on pelto-oja, joka laskettelee eteläpuolen pelloilta. Järven laskuoja Valkoja yhtyy Teuronjokeen taajaman lähellä ja sen luusuassa sijaitsee pato.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Valkojärvi”. Järvi oli tuolloin metsäjärvi, jonka etelärannassa sijaitsi Termusniemen ja länsirannalla Valkojärven talot sekä järven ympäristössä muutama torppa. Järveen laskeviin puroihin oli raivattu niittymaita.
Vuoden 1964 peruskartassa näkyy jo laskuojan pato. Seuraavassa kartassa vuodelta 1979 näkyy myös kantatie 54.
Hähkäjärvi
Hähkäjärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Kärkölän keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee Kärkölän keskustaajaman kainalossa Santamäen harjun pohjoispuolella. Sen pinta-ala on 27 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja rannat ovat soistunutta tai kuivaa metsämaata. Järven etelärannoille on rakennettu asuinkiinteistöjä ja pohjoisrannan läheisyyteen asuinalue. Järven länsipuolella sijaitsee Koskisen tehtaat, joiden käyttöön on rakennettu järven rantaan viisi vesiallasta. Rantaa käytetään myös varastoalueena. Taajama-alue sulkee järven sisäänsä muualla paitsi eteläisen harjun suunnalla. Riihimäki-Lahti-rata ohittaa järven pohjoispuolelta, missä sijaitsee myös ratapiha.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Valkojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,5 metriä mpy ja siihen laskee vain yksi oja. Järven laskuoja lähtee itärannasta ja kulkee taajama-alueella yhtyen lopulta Pyhäjokeen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Hähkjärvi”. Luoteisrannassa sijaitsi torppa ja itärannalla kaksi taloa.
Vuoden 1964 peruskartassa järven länsipuolella kulki vielä harjujakson harjanne. Tehdasalue sijaitsi sen koillispuolella. Ranta oli tuolloin suota ja etelärannoilla viljeltiin vielä peltopalstoja. Taajama-alue alkoi levitä teiden järvenpuoleiselle alueelle. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa harjua oli tasoitettu laajentuneen tehtaan alta ja järveä piersi pistorata Santamäen hiekkakuopalle. Vuoden 1988 kartassa huomaa, kuinka maata on viety järveen kasvattamaan varastoaluetta.
Sirkkojärvi
Sirkkojärvi eli myös Sirkkajärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Kärkölän keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi.
Järvi sijaitsee laajalla Sirkkosuolla, jonka keskellä se on. Sen pinta-ala on 4,9 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Suo kuuluu nykyään luonnonsuojelualueeseen.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Valkojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,4 metriä mpy. Järvellä ei ole laskuojaa, mutta suolla on ja sillä säädellään järvenkin vedenpinnankorkeutta.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Sirholampi”. Se sijaitsi laajan suon keskellä ja suon louteispäässä sijaitsi torppa. Muita tiloja ei silloin ollut suon lähellä. Suon itäpuolelta kulki tie Kärkölän kylään.
Vuoden 1964 peruskartassa järven nimi oli Sirkkajärvi. Kärkölään johtavan tien varrella sijaitsi lähimmät kiinteistöt. Suon reunalle Kesantomäelle oli perustettu kaatopaikka, jonka reunaa seuraavan ojan vedet johdettiin järveen. Suon länsireunassa olevaan ojaan on johdettu suolle kaivetun ojan vedet.
Virolainen keittiö
Virolainen keittiö on perinteisesti noudattanut vuodenaikojen rytmiä. Kesällä Virossa syödään puutarhan antimia kuten uusia perunoita. Heinä–elokuussa syödään paljon esimerkiksi kampelaa. Syksyn tullen aletaan suosia raskaampia ruokia, kuten hapankaalia, uunipaistia, lihahyytelöitä, verimakkaraa sekä täyteläisiä keittoja ja pataruokia.
Tyypillisiä virolaisia ruokia ovat esimerkiksi hapatettu ruisleipä ja hapankaali sekä sian- ja vasikanlihasta virolaisittain valmistettu lihahyytelö ("sült"). Virolainen kilohaili "Tallinna kilu" on höystetty 12 eri mausteella. Suolasilakka oli suosittua etenkin entisaikoihin, mutta nykyisin sen sijaan syödään paljon paistettua silakkaa. Sienet ovat suosittua ruokaa, ja smetanainen sienikastike on pidetty arkiruoka.
Suosituinta lihaa Virossa on sianliha, jota nautitaan tavallisimmin perunan ja haudutetun hapankaalin kanssa. Perinneruoka "mulgikapsad" on haudutettua hapankaalta ohrasuurimoiden ja rasvaisen sianlihan kera.
Keitoista suosittua on lihaisa hapankaalikeitto, johon lisätään porkkanaa ja ohrasuurimoita, sekä savustetun sianlihan ryydittämä hernekeitto, joka voi olla kirkasta tai sakeaa.
Suosittuja juomia Virossa ovat olleet maltainen kotikalja ja sima sekä keväisin koivun mahla. Maltaasta tai sokerijuurikkaasta pantiin makeaa olutta jouluksi ja muiksi pyhiksi.
Entisaikoina Viron ruokakulttuurin alueelliset erot olivat nykyistä suurempia. Rannikolla ja saarilla syötiin leivän ohella suolasilakkaa sekä kuivattua tai savustettua kalaa. Sisämaassa syötiin monenlaista lihaa. Perunasta tuli virolaisten perusruokaa 1800-luvun loppuvuosikymmeniin mennessä. Arkisin virolainen talonpoika nautti suurimoista keitettyä puuroa ja piimää tai keitettyjä, kuorimattomia perunoita. Myös rahka, suolasilakat, voi, liha ja munakokkeli kuuluivat arkiruokaan.
Virolainen talonpoikaisperhe söi perinteisesti kotona yhdessä. Ruoka-aika oli totinen ja harras hetki, eikä ruokapöydässä puhuttu. Nykyisin ruoka-ajat ovat vapaammat. Suurina juhlapäivinä nautitaan yhä perinteisiä ruokia. Jouluna syödään hyvin runsaasti: perinteisiä virolaisia jouluruokia ovat lihahyytelö, sian- ja hanhenpaisti, uunissa paistetut perunat, hapankaali ja verimakkara.
40 Days and Nights
40 Days and Nights on yhdysvaltalainen katastrofielokuva vuodelta 2012. Kyseessä on The Asylumin ensimmäinen mockbuster, jossa kopioidaan vuonna 2009 julkaistua elokuvaa "2012". Peter Geigerin ohjaaman elokuvan päärooleissa esiintyvät Monica Keena, Alex Carter ja Christianna Carmine.
Massiivinen mannerlaattojen siirtyminen synnyttää tsunamin, joka pystyy nielemään kaikki maanosat allensa. Armeija rakentaa arkin, jonne säilötään eri eliöiden DNA-materiaalia ja 50 000 ihmistä toivossa, että se säilyy tulevasta hävityksestä.
2012: Ice Age
2012: Ice Age on vuonna 2011 julkaistu yhdysvaltalainen katastrofielokuva, jonka on ohjannut Travis Fort. Kyseessä on The Asylumin kolmas mockbuster, jossa kopioidaan vuonna 2009 julkaistua elokuvaa "2012".
Islannissa sattunut tulivuorenpurkaus aloitti ketjureaktion, jonka syystä valtava jäinen ilmarintama laajenee ympäri maailmaa ja ihmiset etsivät tapoja pelastua uudelta jääkaudelta.
Muilu
Muilu on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
2012: Supernova
2012: Supernova on vuonna 2009 suoraan videolle julkaistu yhdysvaltalainen katastrofielokuva, jonka on ohjannut Anthony Fankhauser. Kyseessä on The Asylumin toinen mockbuster, jossa kopioidaan vuonna 2009 julkaistua elokuvaa "2012".
Supernova on synnyttänyt valtavan räjähdysallon, joka kulkee planeettaamme päin. Maan tiedemiehet etsivät keinoa estää aaltoa tuhoamasta elämää maanpinnalla.
WHATWG
WHATWG eli Web Hypertext Application Technology Working Group on HTML:n ja siihen liittyvien teknologioiden kehityksestä kiinnostuneiden ihmisten yhteenliittymä.
WHATWG:n standardeja ovat mm. HTML, DOM, URL ja Fetch API.
Tailgate
Tailgate on fiktiivisessä Transformers-universumissa esiintyvä Autobotti.
Tailgate oli yksi miniboteista jotka oli sijoitettu Arkin luokse. Kun Constructiconit rakensivat Trypticonin ihmisten kaupungista, Tailgate ja muut Autobotit yrittivät puolustaa Arkkia. Trypticon kuitenkin tuhosi Arkin ja hajotti Tailgaten ryhmän.
Tailgate oli Arceen pari Cybertronin sodan aikana. Yhden taistelun aikan hän epäonnistui yrittäessään eliminoida tarkka-ampujaa, että Arcee pääsisi jatkamaan matkaa. Airachnid otti Arceen kiinni ja myöhemmin Tailgaten. Airachnid tappoi huonossa kunnossa olvean Tailgaten ja meinasi tappaa myös Arceen, mutta paikalle saapuneet Bumblebee ja Cliffjumper estivät sen.
Tailgate on pelattavana hahmona mobiilipelissä "Transformers: Battle Tactics". Tailgate on pelissä G1-muodossaan ja hän taistelee sekä Autobotteja ja Decepticoneja vastaan.
Hänet saa käyttöön 16 cybermetalli-yksiköllä.
Mankanjat
Mankanjat (myös "bramet") ovat atlantinkongolaista kieltä puhuva kansa Guinea-Bissaussa. Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan heitä on 44 829 henkeä (3,1 % maan väestöstä).
Mankanjat ovat läheistä sukua pepeleille ja mandjakoille. He asuvat etupäässä Canchungon ja Bulan välillä Mansoajoen pohjoisrannalla. Pieni ryhmä asuu Bolaman alueella. Kansan pääelinkeino on riisin viljely. Väestönlaskennan mukaan 65,7 % mankanjoista on kristittyjä, 13,5 % animisteja ja 2,4 % muslimeja.
HMS H13 (1915)
HMS H13 oli Britannian kuninkaallisen laivaston Yhdysvalloissa valmistettu vuonna 1915 vesillelaskettu H-luokan sukellusvene. Yhdysvaltain puolueettomuuden vuoksi alusta ei luovutettu sotaa käyvälle valtiolle, vaan se myytiin 1917 Chilelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "H1".
Alus tilattiin Fore River Yardilta Quincystä Massachusettsista Yhdysvalloista. Alus laskettiin vesille 2. heinäkuuta 1915.
Alus luovutettiin 3. heinäkuuta 1917 Chilelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "H1". Alus nimettiin vuonna 1924 "Guacoldaksi". Alus poistettiin alusluettelosta vuonna 1949.
Niemisjärvi
Niemisjärvi voi tarkoittaa seuraavia:
ja vielä:
Nalut
Nalut ovat atlantinkongolaista nalun kieltä puhuva kansa Guinean luoteisrannikolla ja Guinea-Bissaun rajaseudulla.
Nalut ovat kultturiltaan lähellä bagoja, landumoja, kissejä, limboja, temnejä ja bullomia. Susujen ja fulbejen levittäytyminen ajoi heidät Atlantin rannikolle. 1500–1800-luvuilla nalut toimivat sisämaan ja eurooppalaisten välisen kaupan välittäjinä. He olivat riippuvaisia Futa Djallonin muslimihallitsijoista. Nykyään nalut ovat sulautumassa susuihin.
Kansan pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, bataatti, maniokki, maissi, vihannekset ja hedelmät. Myytäväksi kasvatetaan kahvia, maapähkinää ja sokeriruokoa. Lisäksi keräillään kookospalmun, öljypalmun ja koolapuiden hedelmiä sekä harjoitetaan kalastusta. Aikaisemmin valmistettiin merivedestä suolaa. Nalut ovat tunnettuja puusta veistetyistä suurikokoisista juhlanaamioistaan. Suurin osa harjoittaa perinteistä uskontoa, osa on muslimeja tai kristittyjä.
Guinea-Bissaussa oli vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan 13 420 nalua (0,9 % maan väesöstä). He asuvat etupäässä Catión kaupungin ympäristössä Tombalin alueeella. Guineassa nalut asuvat pääosin Rio Nunez ja Kogonjokien alajuoksuilla sekä Tristaosaarilla. 1980-luvulla heitä arvioitiin olleen maassa 10 000 henkeä.
7″ (Joose Keskitalon EP)
7″ on Joose Keskitalo EP-levy, joka julkaistiin vuonna 2004 levymerkillä Helmi Levyt.
Kiva kun on mukavaa
Kiva kun on mukavaa on punk rock -yhtye Himanesin mini-CD. Se julkaistiin vuonna 1993 levymerkillä Kråklund Records.
Puupalkinto
Puupalkinto jaetaan vuosittain kannustuksena rakennukselle, sisustukselle tai rakenteelle, joka edustaa korkealaatuista, suomalaista puuarkkitehtuuria tai jossa puuta on käytetty rakennustekniikkaa edistävällä tavalla. Puupalkinto on jaettu vuodesta 1994 alkaen. Palkinnon myöntää Puuinfo.
Puupalkinnon voittajan valitsee asiantuntijoistua koostuva raati, jonka jäsenet vaihtelevat vuosittain. Ehdotuksia palkinnon saajaksi voivat tehdä suunnittelijat, rakennuttajat, rakentajat sekä muut rakennetusta ympäristöstä kiinnostuneet.
Loppusuoran puupalkintoehdokkaiden kesken järjestetään yleisöäänestys. Ehdokkaat esitellään woodarchitecture.fi -sivustolla.
Puupalkinto ja yleisöäänestyksen voittaja julkistetaan Puupäivässä. Puuinfon kotisivu
|
Di-isopropyylietyyliamiini
Di-isopropyylietyyliamiini eli etyylidi-isopropyyliamiini (CHN) on tertiäärisiin amiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä emäksenä.
Huoneenlämpötilassa di-isopropyylietyyliamiini on väritöntä nestettä. Se liukenee hieman veteen ja hyvin moniin orgaanisiin liuottimiin. Monien tertiääristen amiinien tavoin di-isopropyylietyyliamiini on keskivahva emäs. Se ei kuitenkaan ole nukleofiilinen johtuen isopropyyliryhmien aiheuttamasta steerisestä esteestä.
Di-isopropyylietyyliamiinia voidaan valmistaa di-isopropyyliamiinin ja etanolin välisellä reaktiolla. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä emäksisenä katalyyttinä muun muassa amiinien alkyloinneissa, esteröinneissä, eliminaatioreaktioissa, selektiivisissä enolaattien muodostuksissa ja aldolireaktioissa.
The Monkey Puzzle
The Monkey Puzzle on brittiläisen hard rock -yhtye UFOn kahdeksastoista studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2006. Albumilla yhtyeen alkuperäisrumpali Andy Parker teki paluun yhtyeeseen. Albumi jäi alkuperäisbasisti Pete Wayn viimeiseksi yhtyeessä.
Severomorskin lento-onnettomuus 1982
Severomorskin lento-onnettomuus 1982 tapahtui 17. kesäkuuta 1982, kun siirtolennolla Moskovasta Severomorskiin ollut Neuvostoliiton radioteollisuusministeriön Tupolev Tu-134IK osui radiomastoon ja syöksyi maahan lähellä Severomorskia. Koneessa olleista 16 henkilöstä 15 kuoli.
Onnettomuuskone oli niin sanottu ”lentävä laboratorio”, jota käytettiin sukellusveneiden vastaisen sodankäynnin järjestelmien kehittämiseen ja testaamiseen. Se oli matkalla Severomorskiin, jossa sen oli tarkoitus osallistua laivaston kokeiden viimeiseen vaiheeseen. Matkustajina oli kuusi järjestelmien kehityksessä mukana ollutta henkilöä, heidän joukossaan pääsuunnittelija. Heidän lisäkseen lennolla oli kymmenhenkinen miehistö.
Koneen lähestyessä Severomorskia sää oli pilvinen ja sumuinen. Loppulähestymisen aikana kone joutui sivutuuleen ja ajautui liukupolulta vasemmalle. Kapteeni kytki autopilotin pois päältä ja ohjasi koneen käsiohjauksella takaisin liukupolulle. Koneen vajoamisnopeus alkoi kasvaa aiottua suuremmaksi, ja kone alkoi myöhemmin taas ajautua vasemmalle. Noin 25 sekuntia ennen törmäystä ohjaamossa alkoi kuulua maanpinnan läheisyydestä varoittava ääni, mutta miehistö ei reagoinut mitenkään. Tilanteen jatkuessa suunnistaja varoitti lopulta kapteenia ja käski häntä ohjaamaan oikealle. Kapteeni ei tenhyt mitään, eikä myöskään perämies puuttunut tilanteeseen. Hetkeä myöhemmin kone osui radiomaston tukivaijeriin ja törmäsi muutaman sekunnin kuluttua kukkulan rinteeseen.
Koneen kapteeni loukkaantui maahansyöksyssä lievästi. Kaikki matkustajat ja muut miehistön jäsenet kuolivat.
Suhumin yhteentörmäys
Suhumin yhteentörmäys tapahtui 14. elokuuta 1982, kun lentoon lähdössä ollut Aeroflotin Tupolev Tu-134A törmäsi kiitotielle tulleeseen Aeroflotin Let L-410M:ään Suhumin Babušerin lentoasemalla. Kaikki 11 L-410:ssa ollutta kuolivat, kun taas kukaan 82 Tu-134:ssä olleesta ei loukkaantunut. Tu-134 oli Aeroflotin lennolla 974 Suhumista Moskovaan ja L-410 lennolla G-73 Suhumista Kutaisiin.
Onnettomuus tapahtui, kun lennonjohtaja antoi L-410:n miehistölle luvan rullata kiitotielle sen keskivaiheilta ja lähteä lentoon, vaikka Tu-134 oli jo lähtökiidossa. Kun Tu-134:n miehistö huomasi edessään L-410:n, he keskeyttivät lentoonlähdön ja ohjasivat konetta vasemmalle. L-410:n miehistö puolestaan ohjasi konettaan oikealle yrittäen välttää yhteentörmäyksen. Siitä huolimatta Tu-134:n oikeanpuolinen siipi osui L-410:aan. Tu-134:llä oli nopeutta 214 kilometriä tunnissa, ja siipi leikkasi L-410:n matkustamon pituussuunnassa kahtia ikkunoiden tasolta. Tu-134 ajautui ulos kiitotieltä. Sen oikea siipi tuhoutui ja runko kärsi vaurioita, eikä konetta lopulta enää korjattu.
Cypher
Cypher voi tarkoittaa ainakin seuraavia: