Anjou (viininviljelyalue)
Anjou on viininviljelyalue Ranskassa Länsi-Loiren laaksossa, Angersin kaupungin ympäristössä. Se on usein ryhmitelty yhteen naapurinsa Saumurin kanssa, varsinkin kun yleinen Anjou-appellaatio kattaa alueen, joka sisältää Saumurin kaupungin ja ympäristön.
Anjoun alue on halkaisijaltaan noin 80 km. Arvostetuin alue on Angersista etelään, missä Chenin Blanc -rypäleet kasvavat ja tuottavat niin Loiren kuin koko Ranskan hienoimpia makeita valkoviinejä. Appellaatiot ovat Coteaux de la Loire Anjou, Coteaux de l'Aubance, Quarts de Chaume, Coteaux de Layon ja Bonnezeaux. Arvostetuin alue on Angersista etelään, missä Chenin Blanc -rypäleet kasvavat ja tuottavat niin Loiren kuin koko Ranskan hienoimpia makeita valkoviinejä. Vaikka nämä viinit ovat vähemmän tunnettuja kuin Sauternesin viinit, niitä tuntevat kuitenkin arvostavat näitä viinejä kuitenkin yhtä paljon. Anjoun appellaatio päättyy Angersin länsipuolella Loirejoen rannoille ja halkaisee Pays Nantaisin alueen päättyen Nantesin kaupungin rajoille.
Chenin Blanc -rypäleitä on viljelty Anjoun alueella Abbaye de Glanfeuilissa 800-luvulta asti. 1100- ja 1200-luvulla alue oli tunnettu makeista valkoviineistään, joita tehtiin Chenin Blanc- ja Chardonnay-rypäleistä. Viinikirva aiheutti katastrofin 1880-luvulla. Viinikirvan tuhojen jälkeen alueelle istutettiin paljon punaista Cabernet Francia sekä Grolleauta, Cabernet Sauvignonia ja Gamayta.
Anjoun ilmasto on suhteellisen leuto, ja sitä tasapainottavat keskisen Ranskan mantereinen vaikutus idästä ja Atlantin merivaikutus lännestä. Näin vakaassa ilmastossa päivittäinen lämpötilan vaihtelu on vähäistä. Loirejoki tuo oman vaikutuksen alueen ilmastoon eli hienoista vaihtelua kullekin tarhalle, kuten Garonne- ja Dordognejoet Bordeaux'ssa.
Alue jakautuu karkeasti kahteen maalajiin: Armorican Massifin hiilipitoisiin kiviin ja liuskeeseen pohjoisessa ja lännessä sekä selvästi valkoisempaan, kalkkikivipitoiseen maaperään etelässä ja lännessä. Jälkimmäinen maaperä on paljastava merkki Angersin sijainnista Paris Basinin eteläisessä osassa, joka on samanlainen kuin Sancerressa, jossa on tunnetusti valkoviinitarhoja, 260 kilometriä itään Anjousta. Mahdollista sekaannusta aiheuttava tilanne on, että näitä kutsutaan nimillä Anjou Blanc ja Anjou Noir; Anjou Noir -maaperä sattuu olemaan ihanteellinen Anjou Blanc -viinejä varten. Pieni rautapitoisuus tällä alueella antaa mahdollisuuden Anjou Rouge -viineille. Liuskekiveä on myös alueen viinitarhoilla sekä paikallisten kirkkojen ja julkisten rakennusten katoilla; liuskekiven tuotanto on toinen alueen teollisuuden päähaaroista.
Kuivaa valkoviiniä ja punaviiniä tehdään myös Angersista etelään sekä pohjoispuolella harvemmalla viljelyalueella. Savennieres (ala-alueineen Coulee de Serrant ja La Roche aux Moines) tuottaa hienoimpia kuivia Chenin Blanc -viinejä maailmassa. Tätä täydentävät kuivat, mausteiset punaiset viinit, jotka valmistetaan Cabernet Francista Anjou Villagessa ja Brissacissa. Viinitilat tällä alueella eivät ainoastaan tee Anjou-viinejä, vaan myös Muscadetin ja Coteaux Ancenisin (Pays Nantaisin ala-alueita) nimikkeillä tunnettuja viinejä.
Läntinen Loire tunnetaan roseeviineistä ja Chenin Blanc -viineistään. Historiallisesti sen maine perustui sekoitettuihin, hieman makeisiin vaaleanpunaisiin viineihin, jotka on tehty Grolleau Noir- ja Grolleau Gris -rypäleistä, mutta tämä on muuttunut 1900-luvun lopun ja 2000-luvun aikana. Puolimakeita roseeviinejä silti tehdään Cabernet d'Anjoun ja Rose d'Anjoun tuotenimillä, mutta suuntaus on kohti kuivempaa, vakavasti otettavampaa roseeta; näiden arvostus nousee suunnilleen samaa tahtia kuin Grolleaun istutusala on pienentynyt.
Anjoun alueella tehdään myös kuohuviiniä, jota on tuotettu eri nimillä viime vuosikymmenten aikana. Ne käsittävät Fines Bullesin, Petillantin ja Mousseuxin viinit, joista viimeinen on kuohuviinin yleisin ja virallisin nimitys. Sauvignon Blancia ja Chardonnaytä käytetään näissä viineissä pienissä määrin (korkeintaan 20 prosenttia) täydentämään hallitsevaa Chenin Blancia. Viljelyksistä käytetään nykyisin kuohuviinien tuotantoon suunnilleen 173 eekkeriä.