hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Salaksenjärvi
Salaksenjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kautialan kylässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 7,9 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee metsäisen mäen ja peltoaukean välissä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Rannat ovat metsämaata tai peltomaan suojavyöhykettä. Rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie kantatieltä 58.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,2 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme metsä- tai pelto-ojaa. Sen laskuoja laskee Vähäjärven läpi Längelmäveden Pispalanselän Myllylahteen.
Salaksenjärven ja Vähäjärven välinen alue on ollut suota, joka on raivattu peltomaaksi . Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Salaksijärvi”. Järven ympäriltä oli raivattu niittyjä, mutta peltomaat sijaitsivat muualla. Yhtään taloa ei ollut järven lähellä. Järven laskujoen puolivälissä sijainnut Vähäjärvi oli nykyistä suurempi ja laskuojan alajuoksulla sijaitsi kaksi vesimyllyä. Toinen myllyistä oli tien alapuolella. Vuoden 1954 peruskartassa oli järven koillispuoliskon rannat peltoaukean reunaa, mutta vastarannat olivat metsämaata. Toinen vapa-ajan asunnoista ilmaantui vuoden 1980 karttaan, jolloin myös eteläinen peltopalsta oli metsitetty.
Pikkujärvi (Kangasala, Ponsa)
Pikkujärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Ponsan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Koluvuoren eteläpuolella ja laajan kallioalueen eteläiset huiput kohoavat noin 35 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Vuoren jyrkänteitä sijaitsee rannan tuntumassa. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta, joista Haapastensaari on rakennettu ja Talassaari on jähes yhtä iso. Kolmas nimetön saari on kallioinen. Järven rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Järvellä asutaan kahdella tilalla ja rannoilleon rakennettu noin 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 14213, joka haarautuu kantatieltä 58 Ponsassa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,4 metriä mpy. Siihen tulee kaksi pelto-ojaa ja kaksi metsäojaa. Sen laskuoja lähtee järven etelärannasta ja se laskee kosteikon läpi Längelmäveden Ponsanselän Ponsanlahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitetaan ”Kuteri lampi”. Se on piirretty karttaan nykyistä paljon suurempana ja erityisesti eteläinen lahti vaikuttaa nykyään soistuneelta. Koska myös Ponsanlahti on silloin työntynyt pitemmälle pohjoiseen ja tiessä on ollut silta, vaikuttaa kartta olevan tilantesta ennen Längelmäveden vedenpinnan laskua vuonna 1830 . Tämän tapahduttua on ollut mahdollista laskuojaa kaivamalla suorittaa myös Pikkujärvessä järvenlasku. Järvenlaskusta tulisi kuitenkin etsiä vielä todisteita ennen kuin asiaa voi pitää varmana.
Vuoden 1954 peruskartassa Haapastensaari oli vielä niemi. Nykyistä vesijuopaa niemen kärjessä ei näy vielä vuoden 1987 peruskartassa, joten se saattaa olla myöhäisempi teko. Talassaaressa on vuonna 1954 rakennus, jota ei ole myöhäisemmissä kartoissa.
Aarninkainen
Aarninkainen tai myös Aarnikkainen on Pirkanmaalla Orivedellä Naappilan kylässä sijaitseva lampi.
Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Naappilan peltoaukean keskellä eikä sillä ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat pellon reunametsää.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,9 metriä mpy. Siihen ei tule kartan mukaan ojia ja sen laskuoja lähtee koilliseen ja laskee vajaa 900 metrin päässä Rajalahden Matkaanlahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi oli nimetön ja se sijaitsi peltojen ja niittyjen välissä. Lähellä sijaitsi kuusi maataloa. Vuoden 1956 peruskartassa järven nimi oli Aarningaisenjärvi.
Iso Salmijärvi (Orivesi)
Iso Salmijärvi on Pirkanmaalla Oriveden Yliskylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Yliskylästä länteen lähtevän yhdystien 3241 vieressä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on kartan mukaan autio. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä, joka on metsämaata.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy. Siihen on johdettu metsäoja, Pikkuisen Salmijärven ja Pajujärven laskuojat. Järven oma laskuoja virtaa itään ja laskee neljän kilometrin päässä Längelmäveden Pappilanselkään.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvien nimet olivat ”Salmijärvet”, jolla vitanneen Isoon ja Pieneen Salmijärveen. Järvet ovat voineet olla yhtä järveä, joiden välissä olisi ollut salmi. Jos järvien vedenpinnat olisi laskettu, on niiden nimeen jäänyt siitä vihje. Asia tulisi kuitenkin todistaa kirjallisesta lähteestä.
Pajujärvi (Orivesi, Yliskylä)
Pajujärvi on Pirkanmaalla Oriveden Yliskylästä länteen sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee metsässä Yliskylän länsipuolen metsässä aivan Ison Salmijärven eteläpuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,2 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa, joista yksi laskee pohjoisessa Isoon Salmijärveen, ja joka vuorostaan laskee Langelmäveden Pappilanselkään.
Virkajärvet
Virkajärvet ovat Pirkanmaalla Oriveden Yliskylässä sijaitsevat kaksi lampea. Tietolaatikossa on suuremman Virkajärven tiedot.
Maastossa on kaksi lampea, joista käytetään karttanimenä monikkoa. Suomen ympäristökeskuksen rekisterissä suurempi lampi on luetteloitu, mutta pienempi ei. Suuremman lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sillä ei ole kartan mukaan saaria, mutta sen rantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Pienempi Virkajärvi sijaitsee suuremmasta 350 metriä koilliseen. Se on 170 metriä pitkä ja 100 metriä leveä, saareton lampi, joka on vielä autiokin. Koskuenjärven eteläpuolella on Pehkusuo, jonka suonreunasta alkaa lammelle ulottuva luonnonsuojelualue. Pienemmän lammen koillispuolelta nousee pohjoiselle Virkajärvenvuorelle metsäautotie.
Suurempi lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Sen vedenpinnan korkeus on 148,3 metriä mpy ja se laskee Pienen Salmijärven kautta Isoon Salmijärveen. Tämä vesireitti johtaa Längelmäveden Pappilanselkään.
Koilisessa sijaitseva pienempi Virkajärvi kuuluu parinsa kanssa samaan vesistöön ja samoihin jakovaiheisiin. Sen laskuoja yhtyy Koskuejärvestä alkavaan ojaan, joka virtaa Säynäjärven läpi Säynäjokena. Se laskee myös Pappilanselkään.
Säynäjärvi (Orivesi)
Säynäjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Yliskylässä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee peltomaiden ympäröimänä Yliskylässä niin, että pohjoisrantaa reunustaa Miekkakorpena alkava metsäalue. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat peltojen ympäröimää pensaikkoa tai metsämaata. Järven molemmilla puolilla sijaitsee maatilat ja rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Yhdystie 3241 ohittaa järven 200 metriä etelässä. Järven pohjoispään ylittää korkeajännitelinja.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme ojaa, joista pisin on Koskuenjärven, koilispuolen Virkajärven ja Kaakkolammin yhteinen laskuoja. Sen oma laskuoja on ollut nimeltään Säynäjoki ja se laskee Längelmäveden Pappilanselkään.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi ja sen tulo- ja laskuojien ymoäristö oli raivattu niityiksi. Järven länsipuolella sijaitsi kaksi torppaa.
Koskuenjärvi
Koskuenjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 11,7 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Oriveden keskustaajamasta kolme kilometriä länteen Virkajärvenvuoren, Ristisuonmäen ja vastarannan matalamman mäen välissä. Virkajärvenvuori kohoaa 55 metriä järven vedenpintaa korkeammalle, Ristisuonmäki 35 metriä ja vastarannan nimetön mäki myös 35 metriä korkeammalle. Järven rannat ovat kuitenkin paikoin alavia ja rinteet ovat vain paikoin jyrkkiä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata sekä kaakossa soistunutta metsää. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä 9.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,6 metriä mpy. Järveen on johdettu neljä metsäojaa. Koillisesta päin laskee järveen ojitetun suon sekä Kaakkolammin laskuoja. Pohjoispäähän laskee pitkä metsäoja ja sen viereen laskee luoteesta päin vieläkin pitempi metsäoja. Se alkaa Iso-Saparosta, joka laskee ensin Kesku-Saparoon, virtaa Vähä-Saparon läpi ja laskee sitten 1,1 kilometrin päässä Koskuenjärveen. Vähä-Saparossa tulevat mukaan vielä eteläisen ojitetun Ruohosuon vedet. Kauempaa idästä virtaa Koukkujärven laskuoja Ruohosuon läpi ja laskee järveen samaa ojaa myöten kuin edelliset järvet. Järven oma laskuoja lähtee järven kaakkoispäästä ja laskee 1,6 kilometrin päässä Säynäjärveen, joka vuorostaan laskee Längelmäveden Pappilanselkään.
Kesku-Saparo
Kesku-Saparo on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on metsäjärvi, joka sijaitsee viisi kilometriä Oriveden kaskustaajamasta. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Valtatieltä 9 tulee järven pohjoispuolelle metsäautotie.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa, joista pohjoisrantaan laskee Iso-Saparon laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee Vähä-Saparon kautta virrattuaan Koskuenjärveen. Tämä laskee vuorostaa lopuksi Längelmäveden Pappilanselkän.
Vuoden 1956 peruskartassa järven nimi oli kartassa Iso Saparo, mutta seuraavassa vuoden 1977 kartassa sitä kutsuttiin Kesku-Saparoksi.
Koukkujärvi (Orivesi, Kutema)
Koukkujärvi on Pirkanmaalla Oriveden Kuteman lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Kuteman ja Kutalan välissä Koukkusuolla. Sillä on kaareva muoto, jonka päissä on erityiset kapeasuiset lahdet. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat suomaata. Pohjoisrannalle mäen päälle on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonka tie tulee valtatieltä 9.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,8 metriä mpy. Siihen on johdettu 10 suo-ojaa, joista järven itäpään ojat toimivat samalla sen laskuojina. Laskuoja juoksee Ruohosuon ojiin ja sieltä se laskee Koskuenjärveen. Reitin vedet päätyvät lopulta Längelmäveden Pappilanselkään.
Vuoden 1956 peruskartassa näkyy kuinka Koukkusuota oli ojitettu jo tuolloin. Metsäautotien linjaus on painettu vuoden 1986 karttaan jälkipainoksena ja vasta sen jälkeen ilmestyy järvelle vapaa-ajan asunto.
Vähä Teerijärvi (Orivesi)
Vähä Teerijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sen keskustaajaman länsipuolella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 11,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, vaikka se on vesikasvillisuutta kasvava matala järvi. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet metsäautotieltä, joka alkaa valtatieltä 9.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,8 metriä mpy. Siihen on johdettu rantasoiden ojia ja pari metsäojaa. Järven itäpäästä alkaa kaivettu laskuoja, joka on johdettu Nevasuon johto-ojaan ja siitä Isoon Teerijärveen. Sieltä veden jatkavat tämän laskuojaa pitkin Oriveden asemalle Längelmäveden Pappilanselkään.
Oriveden keskustaajaman länsipuolella kulkee järvien ympäristössä hiihtolatuja, joista osa poikkeaa järven pohjoisrannoille. Järven luoteisrantaan on rakennettu ladun varteen laavu.
Vuoden 1957 peruskartassa järvi oli autio erämaajärvi, jonka laskuoja virtasi vapaasti nykyisiä reittejä pitkin Nevasuolle. Vuoden 1977 kartassa näkyy rantasoille kaivetut suo-ojat, mutta se on edelleen autiona vuoden 1986 kartassa.
Haukijärvi (Orivesi)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Erämaajärven pinta-ala on 3,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee alle kaksi kilometriä Oriveden keskustaajamasta länteen Ison Teerijärven länsipuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat suota. Sen lähelle tulee metsäautotie valtatieltä 9. Myös Teerijärven hiihtolatu seuraa järven etelärantoja.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,1 metriä mpy. Järveen on johdettu kahdeksan lyhyttä suo-ojaa, joista koilispään oja toimii myös laskuojana Isoon Teerijärveen.
Oriveden keskustaajaman länsipuolella kulkee järvien ympäristössä hiihtolatuja, joista osa poikkeaa järven etelärannoille.
Paimennusjärvi
Paimennusjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Rantalankulmalla sijaitseva ruohottunut järvi.
Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Rantalankulman peltoaukean keskellä suolla ja itse järvi on matalana alkanut ruohottua umpeen. Sitä ympäröi leveä kosteikko ja suo. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat luhtaa ja suota.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,8 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia, mutta se on ympäröity ojalla, johon peltojen kuivatusvedet johdetaan. Osa vedestä tulee länsipuolella sijaitsevasta Paimennuskorvesta ja osa tulee Vihossuolta.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa näkyy, kuinka Paimennusjärviä oli kaksi. Tätä järveä kutsuttiin ”Isoksi Paimennusjärveksi” ja se oli silloin nykyista paljon suurempi. Sen länsipuolella oli ”Pieni Paimennusjärvi”, jonka tilalla on nykyään suo nimeltään Pikku-Paimennus. Karttojen perusteella voidaan olettaa, että järvien välinen puro on nykyisen ojan kohdalla ja että Pikku-Paimennuksen oja, joka laskee Längelmaveteen, oli silloinkin sama. Järvien ympärillä oli suota, jonka reunoja oli raivattu niityiksi. Lähin asutus oli Rajalan talossa. Järvillä on selvästi toimitettu järvenlasku, mutta sen ajankohdasta ei ole löytynyt dokumentteja.
Haukijärvi (Kangasala, Pohja)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Pohjan lähellä ja Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Elmonjärveltä yli kilometrin päässä itään ojitetulla suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 950 metriä. Sen rannat ovat soistunutta metsämaata, joka on harvasti ojitettu. Järven itäpuolella kulkee metsäautotie, joka alkaa Pohjassa. Pohjoisrannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,2 metriä mpy. Järven on johdettu ojitetulta suolta kahdeksan suo-ojaa. Niiden kautta järven vesi myös laskee itään, kiertää Levonmäen Vuortensuolle, josta se virtaa pohjoiseen Tervaniemenlahteen.
Erkka Seppälä
Erkka Seppälä (s. 19. toukokuuta 1999 Hämeenlinna) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhoa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Seppälä osaa pelata myös laidassa. Hän on pelannut kaudella 2018–2019 myös lainalla Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa. HPK:n pelaajakoordinaattori Jukka Voutilainen on kuvaillut Seppälää klassiseksi sentteriksi.
Seppälä on Hämeenlinnan Pallokerhon oma kasvatti. Hän oli kaudella 2013–2014 seuran C-nuorten paras syöttäjä sekä C-nuorten SM-karsinnoissa kymmenellä syöttöpisteellään että C-nuorten SM-sarjan runkosarjassa 38 syöttöpisteellään. A-nuorten Suomenmestaruuden. Kaudella 2014–2015 Seppälä nousi HPK:n B-nuorten varakapteeniksi. Hän oli joukkueensa paras pistemies, maalintekijä ja syöttäjä tehoilla 17+40=57, joilla Seppälä sijoittui koko sarjan pistepörssissä kuudenneksi. Kaudella 2016–2017 hän oli HPK:n A-nuorten paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Harri Kainulaisen jälkeen tehoilla 11+32=43. Seppälä valittiin A-nuorten SM-liigan syyskuun 2016 kuukauden tulokaspelaajaksi. Hän voitti kauden päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden.
Kaudella 2017–2018 Seppälä nousi HPK:n A-nuorten varakapteeniksi. hän voitti tehoilla 16+48=64 koko A-nuorten SM-liigan piste- ja syöttöpörssin. Seppälä palkittiin pistepörssivoittonsa myötä Kari Jalonen -palkinnolla. Joulukuussa 2017 hän teki HPK:n kanssa 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Seppälä pelasi kauden aikana kaksi SM-liigaottelua. Hän sai tililleen ensimmäisen SM-liigaottelunsa 3. tammikuuta 2018 Porin Ässiä vastaan. Seppälälle avautui paikka HPK:n kokoonpanosta, kun Jere Innala, Eetu Tuulola ja Kristian Vesalainen olivat palaamassa nuorten MM-kilpailuista sekä Juho Keränen ja Robert Leino olivat loukkaantuneina. Seppälä merkittiin joukkueen kolmosketjun vasempaan laitaan Ville Viitaluoman ja Harri Kainulaisen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 9.04 minuuttia. Seppälä keräsi myös yhden kahden minuutin jäähyn koukkaamisesta. Hän keräsi ottelusta teholukeman –1.
Seppälä pelasi alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2016. Yhteensä hän on pelannut seitsemän nuorten ja 21 poikien maaottelua.
Harijärvi (Kangasala)
Harijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Vähä-Penton lähellä ja Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Loukkukorvessa pohjois-etelä-suuntaisen Lintusyrjän harjun itäpuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja se rannat ovat soistunutta metsämaata. Harjun rinteessä järven luoteispuolella sijaitsee vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie Vähä-Pentosta.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,6 metriä mpy. Järveen on johdettu kuusi suo-ojaa, joista yksi toimii myös laskuojana. Se virtaa Riitakankaansuon läpi ja yhtyy Karuojaan sen alajuoksulla. Karhuoja laskee Längelmäveden Enonselkään.
Vähäjärvi (Kangasala, Vähä-Pento)
Vähäjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Vähä-Penton lähellä ja Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvi on pyöreähkö, mutta sen länsipäässä työntyy länteen yli 100 metriä pitkä kapea lahti. Se sijaitsee Vähä-Penton lähellä Pentojärven pohjoispuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Jonkin matkan päässä järven ohittaa metsäautotiet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,8 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme suo-ojaa, joista yksi toimii myös laskuojana. Se yhtyy heti Pentojärvestä alkavaan Pento-ojaan, joka yhtyy Karhuojaan sen alajuoksulla. Karhuoja laskee Längelmäveden Enonselkään.
Kalliojärvi (Kangasala, Vähä-Pento)
Kalliojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Vähä-Penton lähellä ja Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 6,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Pentojärven luoteispuolella kallioisten mäkien ympäröimänä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Monin paikoin rantaan työntyy kallioinen mäki. Järven rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 325 tai vanhalta kylätieltä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,2 metriä mpy. Järveen on johdettu neljä suo-ojaa, joista yksi on myös laskuoja. Se laskee lounaispuolella sijaitsevaan Tervajärveen. Tervajärven laskuoja virtaa Tervaojankorven ojiin ja jatkaa Tervaojana Pikkujärven läpi Längelmäveden Nuuruslahteen.
Tervajärvi (Kangasala)
Tervajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Vähä-Penton lähellä ja Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 7,1 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvialtaasta erottuu kaksi lahtea. joista toinen on hyvin kapea. Se sijaitsee Pentojärven länsipuolella Tervakorven lähellä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järven rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 325.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,7 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän lyhyttä suo-ojaa. Yksi niistä on samalla laskuoja, joka Koivuniemensuon ja Tervaojankorven jälkeen muuttuu Tervaojaksi. Se virtaa Pikkujärven läpi Längelmäveden Nuuruslahteen.
Tervajärven laskuoja oli aiemmin ”Heinihuhdinojan” niminen, mutta sen nimi oli vuoden 1977 kartassa muuttunut Tervaojaksi. Myös laskujärvi oli aikaisemmin nimeltään ”Peräjärvi”, mutta sen nimi muuttui samassa yhteydessä.
Pikkujärvi (Kangasala, Kivisalmi)
Pikkujärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Haapasaaren ja Kivisalmen kylien välissä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueen ja peltoalueen rajalla puoli kilometriä Nuuruslahdelta etelään. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannassa on vain yksi vapaa-ajan asunto. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja rannat ovat peltomaata.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi ojaa ja siihen laskee kaksi luontaista ojaa. Karmunoja laskee sen etelärantaan ja se tuo 2,5 kilometrin päästä Lakeenjärven vesiä. Toinen oja on Tervaoja, joka tuo 3,0 kilometrin päästä Tervajärven ja Kalliojärven vedet. Pikkujärven oma laskuoja laskee Längelmäveden Nuuruslahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Nuuruslahden suulla sijainneen Rutasaaren kummallakin puolella oli salmi. Nykyään se on niemimaata, jonka lounaispuolella on enää kapea salmi. Nuuruslahti ulottui nykyistä pidemmälle Pikkujärven muodostaessa lahden pohjukan.
Vuoden 1954 peruskartassa järven nimi oli ”Peräjärvi” ja siihen laskevat ojat olivat ”Lakeisoja” (Karmunoja) ja ”Heinihuhdinoja” (Tervaoja). Nämä kolme nimeä olivat vuoden 1977 muuttuneet nykyisiksi.
Pohjanlahti (Kangasala)
Pohjanlahti on Pirkanmaalla Kangasalla Noksioisten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 3,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Kontti-Kertun mäen pohjoispuolella kalliomurrokseen muodostuneeseen painaumaan. Järven ympärillä on peltoalue, joka on rannan lähellä olevan metsiköiden takana. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsää tai pellonreunaa. Sen rantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,5 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi merkittävää ojaa. Järven pohjoisrantaan laskee pitkä pelto-oja luoteesta ja sen kaakkoisrantaan laskee Pietijärven laskuoja. Tähän yhtyy Vierikkavuoren eteläpuoliset ojat. Pohjanlahden laskuoja on 200 metriä pitkä ja se laskee Längelmäveden Noksioislahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Noksioislahti oli pitempi kuin se on nykyään. Längelmäveden vedenpinnan aleneminen on lyhentänyt lahtea ja siitä on kuroutunut erilleen Pohjanlahti.
Frederick L. Ashworth
Frederick Lincoln "Dick" Ashworth (24. tammikuuta 1912 – 3. joulukuuta 2005) oli Yhdysvaltain laivaston komentajakapteeni. Hän oli eräs keskeisiä hahmoja Yhdysvaltain Manhattan-projektissa. Ashworth oli Annapolisin merisotakoulun suorittanut meriupseeri. William S. Parsons oli eräs Ashworthin läheinen työtoveri. Frederick L. Ashworth oli se sotilashenkilö, jonka suosituksesta juuri Tinian valittiin uudeksi tukikohdaksi 509. raskaalle erityispommitusrykmentille.
Kaikkein tunnetuimmaksi Ashworth lienee tullut Fat Man- plutoniumpommin aseistajana ja virittäjänä. Hänen apulaisenaan toimi luutnantti Philip Barnes. Boeing B-29 Superfortress-tyyppisen ja Bockscar-nimisen pommikoneen ylitettyä kolmasti Kokuran ja epäonnistuessa pommitustehtävässä, juuri Ashworth komensi koneen pommittaja Kermit K. Beahania pudottamaan Fat Manin tutkan varassa Nagasakiin. Pommi osui arviolta 5 kilometriä ohitse aiotusta maalista, joka oli ammustarviketehdas. Tuho oli silti valtava, ja arviolta 60% kaupunkialueesta tuhoutui. Pommi pudotettiin vaikeista olosuhteista, kuten huonosta näkyvyydestä huolimatta, koska koneen polttoainetilanne oli niin huolestuttava.
Virallisesti tuon "Erikoispommihyökkäys nro 16":n päällikkö oli majuri Charles Sweeney. Pommikoneessa oli mukana kaksi apupilottia, jotka olivat kapteeni Charles D. "Don" Albury sekä aliluutnantti "(lieutenant: 2nd grade, junior grade)" Fred J. Olivi. Suunnistajana toimi kapteeni James Van Pelt. Tutkaoperaattorina eli tarkemmin ELSO-upseerina toimi luutnantti Jacob Beser, joka mukana myös Enola Gay:ssa.
Frederick L. Ashworthin lopullinen sotilasarvo oli vara-amiraali "(Vice Admiral)". Hänet palkittiin muiden muassa Silver Star- ja Bronze Star-kunniamerkein.
Pietijärvi (Kangasala)
Pietijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Kiviaholla sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 6,3 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee peltoaukean keskellä olevassa painaumassa. Järven länsirannoilla on kaksi muita rantoja selvästi jyrkempää rinnettä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat peltojen reunapusikkoa. Järven lähiympäristössä sijaitsee kuusi maatilaa tai muuta kiinteeä asutusta. Rannoille on rakennettu lisäksi kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 325 tai yhdystieltä 14014.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,6 metriä mpy. Siihen laskee pelto- ja metsäojat. Järven laskuoja lähtee sen pohjoispäästä ja se laskee Pohjanlahden läpi Längelmäveden Haapasaarenselälle, missä sijaitsee kapea Noksioislahti.
Vaikka järven valuma-alue on pieni, vaihtuu järven vesi nopeasti. Viljelystä peräisin olevat ravinteet ovat rehevöittäneet järven ja sitä vaivaavat veden happitalouden häiriöt. Järven vesi on luokiteltu tyydyttäväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi esiintyy nimettömänä, mutta sen etelärannat olivat peltomaata ja pohjoisrannat oli raivattu niityiksi. Järven kaakkoispuolella sijaitsi tuolloin yksi maatila. Järven pohjoispäähän on piirretty kuntaraja, joka kääntyy järven kohdalla. Vuoden 1957 peruskartassa seututien linjaus on piirretty näkyviin. Vielä vuoden 1977 kartassa Kiviahon kulmakuntaa kutsuttiin Lahdenkulmaksi.
Vennajärvi (Kangasala)
Vennajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 0,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Puharinsuon länsiosassa sen ojiteutulla osalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat suota.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,0 metriä mpy. Vaikka suo on ojitettu, ei yhtään osaa ole ohjattu järveen. Se on siinä mielessä umpijärvi.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi näkyy nimettömänä metsäjärvenä suolla, johon on jo merkitty heinäniittyä.
Vuoden 1957 peruskartassa järven kautta on merkitty talvitie, mutta muuten järvi ja sen suo olivat koskemattomia. Saman suon itäpäässä oli nostettu pehkua. Tilanne jatkui samana vuoden 1980 kartassa, mutta kartassa on merkitty jälkipainoksena tulevan metsäautotien linjaus järven lähelle. Tie on rakennettu vuoden 1987 kartassa, mutta soiden nykyistä ojitusta ei silloinkaan vielä oltu aloitettu.
Majaajärvi
Majaajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden ja Majaalahden välissä sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee kalliomurroksessa painanteessa olevalla pienellä suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat suota. Järven vierestä kulkee seututieltä 325 tuleva metsäautotie.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,8 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi suo-ojaa. Toinen tuo Pohjanhorhan suunnalta vettä ja toinen pohjoisesta Aukeakorven kuivatusvesiä. Sen oma laskuoja lähtee kalliomurroksen laaksoa myöten itään, jossa se kolmen kilometrin päässä yhtyy Töykänäsjärven laskuojaan. Se vuorostaan laskee Sahalahden Kirkkojärveen, jonka laskuoja Myllyoja laskee Längelmäveden Isoniemenselkään.
Järvi oli Sahalahden ja Kangasalan välisen kuntarajan kohdalla. Vuoden 1956 peruskartassa näyttäisi rajapyykki sijaitsevan järven pohjoisrannalla.
Vähäjärvi (Kangasala, Heponiemi)
Vähäjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Heponiemen kylän pohjoispuolella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 5,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Heponiemen pohjoispuolella metsäalueen mäkien välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa kapeaa suota. Järven ohittaa länsipuolelta Kangasalta Majaalahteen kulkeva yhdystie 13989.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella, jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy. Sen rantasoilta on johdettu ojat järveen, mutta niiden kautta tulee myös Järviniitynnotkon ja Sammalsuon kuivatusvesiä. Järven oma laskuoja lähtee etelärannasta ja se laskee 1,6 kilometrin päässä Längelmäveden Heposelkään.
Mikkolanjärvi (Orivesi)
Mikkolanjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Leväslahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Leväslahden peltoaukean eteläreunalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa ja sen rannalle on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa yhdystieltä 3280 haarautuvia teitä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,5 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme kuivatusojaa, joista yksi tuo ojitetun Soimasuon kuivatusvesiä. Järven laskuoja lähtee koillisrannasta ja se mutkittelee ensin itään ja litten länteen virtaa Raukoselän läpi laskien lopulta Koljonselän lounaisrantaan. Samaan laskuojaan laskee Vähäjärvikin.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen rannoilla ja Vähäjärven välisellä kannaksella sijaitsi viisi taloa sekä niiden pellot ja niityt. Järvestä lähtevä laskuoja teki samat mutkat kuin nykyäänkin, mutta se laski Liveslahteen eli Leväslahteen Raukoselän kohdalla.
Vuoden 1957 peruskartassa ei vapaa-ajan asuntoja ollut vielä, mutta Soimasuo oli jo silloin ojitettu. Vuonna 1977 oli vapaa-ajan asuntoja rakennettu monta.
Vähäjärvi (Orivesi, Leväslahti)
Vähäjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Leväslahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Leväslahden peltoalueen eteläreunalla yhdessä Mikkolanjärven kanssa. Järven kaakkoisrantaan laskeutuu kallioiselta Vähävuorelta rinne rantaviivalle asti. Järven luoteispää on ilmavalokuvista päätellen hyvin matalaa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 3280.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,2 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu mainittavia kuivatusojia ja sen laskuoja lähtee luoteispäästä ja se yhtyy välittömästi Mikkolanjärven laskuojaan. Je virtaa Raukoselän läpi ja laskee Koljonselän lounaisrantaan.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven rannassa ja Mikkolanjärven välisellä kannaksella sijaitsee neljä maatilaa sekä niiden peltoja ja niittyjä.
Vuosien 1957–1986 peruskartassa järven viljelyalat ja asutus on pysynyt samanalisena.
Pajujärvi (Orivesi, Päilahti)
Pajujärvi on Pirkanmaalla Oriveden Päilahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Nuottajärven ja Päilahden kylien eteläpuolisella metsäalueella Pajuvuoren koillispuolella. Kallioinen vuori kohoaa 56 metriä järven vedenpintaa korkeammalle, mutta sen alarinteet ovat järven kohdalla loivat. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat suota. Järven koillispuolella sijaitsee peltopalsta. Järven itäpuolella kulkee Pajukannan ja Nuottajärven kylien välinen metsäautotie.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,3 metriä mpy. Siihen on johdettu yksi metsä- ja suo-oja, joka laskee sen pohjoisrantaan. Järven laskuoja lähtee itäpäästä ja virtaa Päilahden kylän alavimpien kohtien kautta 2,6 kilometrin päähän Koljonselän Päilahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Paijujärvi”. Sen laskuojan varrelta oli raivattu puronvarsiniittyjä, jonka alapuolelta alkoivat pellot vasta. Vuosien 1956–1986 peruskartassa järven ympäristö ja ojitus säilyivät samana koko ajan.
Nuottajärvi (järvi Orivedellä)
Nuottajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Nuottajärven kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 14,8 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Solttilanvuorten, Korrinvuoren ja Rilankorvenmäen välissä ylänköalueen koillisreunalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Sen rannat ovat puoliksi metsämaata, mutta loppuosa on peltoa tai suota. Järven lähiympäristössä on viisi maatilaa peltoineen ja hieman haja-asutusta, jotka muodostavat Nuottajärven kylän. Sen rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet järven pohjoispuolelta ohittavalta yhdystieltä 3260.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,3 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi metsä- tai pelto-ojaa. Sen laskuoja lähtee järven itäpäästä ja se laskee 2,8 kilometrin päähän Koljonselän Päilahteen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen rannassa sijaitsi yksi torppa ja kauempana maantien varrella toinen mahdollisesti toinen torppa. Alue oli otettu osittain viljelyyn ja järven länsipäästä oli raivattu niittyjä. Laskuojan jyrkimmässä osassa sijaitsi vesimylly.
Vuosien 1956–1986 peruskartoissa ei tapahdu merkittäviä asutukseen tai viljelyyn liittyviä muutoksia. Samoin tieyhteydet säilyvät ennallaan. Yhden maatilan toiminta on loppunut nykypäivään mennessä.
Pettuselkä
Pettuselkä on Pirkanmaalla Oriveden Kuoppalan pohjoispuolella Koljonkulmalla sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 7,9 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Koljonselän rannan tuntumassa niin sanotun Mustasaaren takana. Lammella ei ole kartan mukaan saaria, vaikka se on matala ja vesikasvillisuuden valtaama. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat suora, joka rajautuu peltopalstoihin. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa peltoineen ja jonkin verran haja-asutusta. Sen rantojen läheisyyteen on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Mustasaaren alueella sijaitsee taidekeskus Purnu. Sinne tulee tiet yhdystieltä 14223, joka haarautuu yhdystieltä 3260.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Lampeen on johdettu yksi pelto-oja ja sen yhteysoja Koljonselkään sijaitsee sen eteläisellä lahdella.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ei Pettuselän lampea vielä ollut olemassa, vaan se muodosti Mustasaaren ja sen kahden seuralaissaaren taakse suojaisan vesialueen, joka kuului Koljonselkään. Kaivannon kanavan tapaturma alensi Längelmäveden ja myös Koljonselän vedenpintaa karkeasti arvioiden pari metriä, jolloin saarten välit mataloituivat. Vaikka tapahtuma sattui vuonna 1830, ovat kartturit voineet kopioida Kalmbergin karttaan tapahtumaa vanhempien karttojen rantaviivan ja siksi tilanne näkyy vielä tästäkin kartasta. Saarten suojassa nykyisen järven rannalla ei ollut asutusta, mutta siellä oli raivattu pieni niitty.
Vuoden 1956 peruskartassa lampi oli lähes täysin kolmen maatilan peltomaiden ympäröimänä. Seuraavassa kartassa viljelyala oli pienetynyt ja Mustaraaren Purnuun ja lounaispuolelle toiselle tilalle oli tuotu runsaasti rakennuksia. Eteläiseen lahteen on nyt merkitty kaivettu oja.
Koiralampi (Orivesi)
Koiralampi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat suota.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,1 metriä mpy. Siihen on johdettu ympäröivältä suolta kuivatusojia. Yksi niistä muodostaa sen laskuojan, joka laskee Koljonselän Viuhkoselällä Hirvelänlahteen.
Vuoden 1957 peruskartassa sen itä- ja länsipuolilla sijaitsi peltopalstat. Lampeen ei oltu johdettu vielä kuivatusojia, mutta seuraavassa vuoden 1977 kartassa molemmilta pelloilta tuli ojat lampeen. Suon ojitus totetutettiin vasta vuoden 1986 kartan julkaisun jälkeen.
Vähäjärvi (Orivesi, Eräslahti)
Vähäjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Eräslahden kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 7,2 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Eräsjärven ja Koljonselän Eräslahden välisessä laaksossa, jonka rannat ovat paikoin jyrkät. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee yksi toimiva maatila. Sen rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,9 metriä mpy. Siihen laskee Eräsjärveltä Jokioja ja siihen on johdettu etelästä peltomaiden kuivatusoja. Järven laskuoja lähtee sen kaakkoispäästä ja se laskee Koljonselän Koivistonselältä haarautuvaan Eräslahteen.
Vanhassa pitäjänkartassa vuodelta 1752 maantie kulki järven kaakkoispään kohdalta ohi. Järven ympäristö vaikutti silloin olevan autio, mutta Eräslahdella sijaitsi mahdollisesti kylä . Vuosien 1957–1986 peruskartoissa alueen viljelytilanne ja asutus ei ole kokenut merkittäviä muutoksia.
Eräsjärvi
Eräsjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Torkkelissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se on laajan C-kirjaimen muotoinen järvi, jossa sen eteläosa muodostuu kapeasta lahtimaisesta järvenosasta. Eteläosan lahtea kutsutaan nimellä Taipaleenlahti ja C-kirjaimen toista sakaraa Lepolahdeksi. Järvi on muodostunut mäkisessä maastossa mäkien välisiin laaksoihin. Lounaispuolen kalliomäki Kotimäki kohoaa 30 metriä vedenpintaa korkeammalle ja myös samankorkuinen pohjoisrannan Kukkulanvuori näkyy järvelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja sen länsi- ja etelärannat ovat peltomaata ja muut rannat metsämaata. Sen lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa ja sen rannoille on rakennettu alle 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet valtatieltä 9.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,1 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama pelto- ja metsäoja. Pohjoisen Liinalampi laskee järveen, samoin tekevät Kolu ja Rummakko. Järven laskuoja Jokioja lähtee Taipaleenlahdesta kaakkoon päin virraten Vähäjärven läpi ja laskien Koljonselän Eräslahteen.
Vuosien 1957–1986 peruskartoissa ei ole tapahtunut suuria muutoksia peltoviljelyssä tai rakennuskannassa. Vuoden 1977 kartassa näkyy metsien ojituksessa tehty kaivuutyö, joka ei sen jälkeen enää jatkunut.
Kolu (Juupajoki)
Kolu on Pirkanmaalla Juupajoella ja Orivedellä Torkkelissa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 9,3 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Riutta- ja Matalankorvenvuorten valisessä laaksossa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin suota. Kuntaraja ylittää järven jakaen sen Juupajoen ja Oriveden puolelle lähes yhtä suuriin osiin.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,3 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu metsäojia, mutta sen laskujoki lähtee järven itäpäästä kohti itää. Se laskee maatilan peltojen kautta Eräsjärveen, joka vuorostaan laskee Vähäjärven kautta Koljonselän Eräslahteen.
Pohjanlampi (Orivesi)
Pohjanlampi on Pirkanmaalla Oriveden Eräslahdella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Koivistonselän lahdenpohjukan Holminpohjan ja Raijalanvuoren välissä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat metsää tai peltomaata.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Siihen laskee metsäoja vuorten välistä ja sen laskuoja laskee 200 metrin päähän Holminpohjaan.
Vuoden 1957 peruskartassa järven rannat oli merkitty soistuneiksi, mutta myöhemmässä kartassa vuodelta 1977 ympäröivät pellot ulottuivat sen rannoille asti . Vuosien aikana kartoista ei huomaa suuria viljelyyn tai asutukseen liittyviä muutoksia.
Eskolanjärvi (Orivesi)
Eskolanjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Talviaisten kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Järven pinta-ala on 7,4 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se on kaksialtainen järvi, jossa altaita yhdistää keskellä sijaitseva noin 10 metriä leveä salmi. Sitä ympäröivät jokiaselta suunnalta peltomaat ja alavat rannat ovat suota. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannoille on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Järven itäpuolella kulkee Talviaisten kylätie, joka on valtatieltä 9 haarautuva yhdystie 14301.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,2 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama pelto- ja metsäoja. Järven oma laskuoja laskee Harolanlahden Tarkanlahteen, joka itse laskee vuorostaan Lopenselkään.
Vuosien1957–1986 peruskartoissa viljelyalueet ja asutus on säilynyt samanlaisena.