Kiinan moottoritieverkko
Kiinan moottoritieverkko on Kiinan valta- ja maakunnallisen tason moottoritieverkko, joka muodostaa maailman laajimman ja pisimmän moottoritiejärjestelmän. Vuoden 2017 lopulla sen kokonaispituus oli 136 500 kilometriä (60 494 mi), josta 5 527 kilometriä (7 711 mi) rakennettiin pelkästään vuonna 2017. Moottoritieverkko, joka tunnetaan virallisesti nimellä ”National Trunk Highway System” (kiinaksi (yksinkertaistettu): 中国国家高速公路网; kiinaksi (perinteinen): 中國國家高速公路網; pinyin: Zhōngguó Guójiā Gāosù Gōnglùwǎng) ja lyhennettynä NTHS, koostuu seitsemästä Pekingistä lähtevästä säteittäisestä moottoritiestä, 11 pohjois-eteläsuuntaisesta ja 18 itä-länsisuuntaisesta moottoritiestä. Tämä verkko tunnetaan myös nimellä ”71111 network” (kiinaksi (yksinkertaistettu): 7918网; kiinaksi (perinteinen): 7918網; pinyin: 7918 wǎng). Tämän lisäksi jokaisella maakunnalla on oma moottoritiejärjestelmänsä.
Moottoritiet ovat Kiinassa melko tuore lisäys maan liikenneinfrastruktuuriin. Aiemmin kiinan kansallisen tieverkon muodostivat pääosin yksikaistaiset valtatiet (China National Highways). Kiinan ensimmäinen moottoritie, Shanghai-Jiading Expressway avattiin lokakuussa 1988. Tämä 17,4 kilometrin pituinen moottoritie on nyt osa Shanghain moottoritieverkkoa. 1990-luvulla Kiinassa alettiin massiivisesti parantaa maan tieverkkoa. Vuonna 1999 moottoriteiden pituus ylitti 10 000 kilometriä. Kansalliset valtatiet toimivat nykyisin useimmiten moottoriteiden rinnakkaisteinä.
Kiinan moottoritieverkon pituus vuosittain vuoden lopussa
1980-luvulla tavara- ja matkustajaliikenne Kiinassa kulki enemmän rautateitä kuin teitä pitkin. 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa liikenne alkoi siirtyä enemmän tieverkolle. Vuonna 1978 rautateillä kulki 54,4 % maan rahdista, kun taas tieverkolla kulki vain 2,8 %. Vuoteen 1997 mennessä tieverkolla kulki jo 13,8 % maan rahdista ja rautatieverkolla enää 34,3 %. Matkustajaliikenteestä 29,9 % kulki tieverkolla ja 53,3 % rautatieverkolla. Liikenteen huomattava siirtyminen rautateiltä maanteille johtui maan nopeasti kasvaneesta moottoritieverkosta ja teiden parantamisesta.
7. kesäkuuta 1984 Kiina alkoi rakentaa ensimmäistä moottoritietään Shenyangin ja Dalianin kaupunkien välille. Tie valmistui vuonna 1989 ja on nykyisin osa pidempää G15-moottoritietä, joka kulkee Liaoningin maakunnan Shenyangista Hainanin saaren Haikouhun. Myöhemmin vuonna 1984 alettiin rakentaa myös Shanghain ja Jiadingin välistä moottoritietä, josta tuli maan ensimmäinen valmistunut moottoritie sen avauduttua 31. lokakuuta 1988.
Vuonna 1992 Kiina julkaisi suunnitelman 5 pohjois-eteläsuuntaisesta ja 7 itä-länsisuuntaisesta moottoritiestä. Pohjois-eteläsuuntaiset tiet numeroitiin G0x0 ja itä-länsisuuntaiset tiet G0x5. Lisäksi verkkoon lisättiin myöhemmin Hainanin saaren kiertävä kehämoottoritie G098 (nykyisin G98).
13. tammikuuta 2005 Kiinan liikenneministeri Zhang Chunxian ilmoitti, että maa tulee rakentamaan 85 000 kilometrin (53 000 mi) pituisen moottoritieverkon seuraavan kolmen vuosikymmenen aikana. Moottoritiet yhdistäisivät kaikki maakuntien pääkaupungit ja yli 200 000 asukkaan kaupungit. Suunnitelma nimettiin 7918-verkoksi, joka koostuu 7 Pekingistä lähtevästä säteittäisestä, 9 pohjois-eteläsuuntaisesta ja 18 itä-länsisuuntaisesta valtakunnallisesta moottoritiestä. Lisäksi uuteen kansalliseen moottoritieverkkoon kuului 6 pitkää alueellista kehämoottoritietä, 36 kehämoottoritietä lähinnä maakuntien pääkaupungeissa sekä 39 yhdysmoottoritietä, jotka yhdistävät valtakunnallisia moottoriteitä toisiinsa ja maakuntien pääkaupunkeihin sekä raja-asemiin.
Pekingistä lähtevät moottoritiet numeroitiin numeroalueelta G1-G9, pohjois-eteläsuuntaiset moottoritiet numeroalueelta G11-G89 (parittomat numerot), itä-länsisuuntaiset moottoritiet numeroalueelta G10-G88 (parilliset numerot) ja alueelliset kehämoottoritiet numeroalueelta G90-G99. Kaupunkien kehämoottoritiet numeroitiin muodossa G##0x ja yhdysmoottoritiet muodossa G##1x (kaksi ensimmäistä numeroa päätien numerot). Myös rinnakkaiset moottoritiet G4W ja G15W kuuluivat uuteen suunnitelmaan. Lisäksi maakuntien moottoriteiden numerointia yhtenäistettiin ja otettiin käyttöön uudet teiden numeroimis- ja nimeämiskäytännöt. Aiemmin maakuntien moottoriteiden nimeämiskäytäntö vaihteli huomattavasti ja numerointi oli sekavaa.
Tämä korvasi aiemmat suunnitelmat vuodelta 1992, joihin kuului 5 pohjois-eteläsuuntaista ja 7 itä-länsisuuntaista moottoritietä. Maastoon uusi numerointi kuitenkin merkittiin vasta vuodenvaihteessa 2009-2010.
20. kesäkuuta 2013 Kiinan liikenneministeriö julkaisi uuden suunnitelman, joka koostui 7 säteittäisestä, 11 pohjois-eteläsuuntaisesta ja 18 itä-länsisuuntaisesta valtakunnallisesta moottoritiestä. Lisäksi rinnakkaisten moottoriteiden määrä kolminkertaistui, kehäteiden määrä kasvoi hieman yli kymmenellä ja yhdysmoottoriteiden määrä yli kaksinkertaistui. Uuden tieverkon pituudeksi tuli 118 000 kilometriä.
Suunnitelmassa lisättiin myös 118 000 kilometrin verkkoon myös 18 000 kilometriä moottoriteitä, jotka merkittiin myöhemmin rakennettaviksi. Tämä 18 000 kilometriä ei ole mukana lasketussa moottoritieverkon pituudessa. Näin ollen todellinen suunnitellun moottoritieverkon pituus tulee olemaan 130 000 - 135 000 kilometriä, koska virallisissa luvuissa ei ole otettu huomioon myöskään päällekkäistä numerointia.
Vuoden 2013 uudesta vuoteen 2030 asti ulottuvasta suunnitelmasta jätettiin pois monia uusia valtakunnallisia moottoriteitä. Muun muassa uusia numeroon 4 loppuvia teitä ei numeroitu, mutta ne on merkitty laajempaan suunnitelmaan kartalla. Tämä suunnitelma tullaan ottamaan käyttöön todennäköisesti 13. viisivuotiskaudella (2016-2020). Siihen kuuluu reilusti yli 150 000 kilometriä valtakunnallisia moottoriteitä. Lisäksi maakunnallisissa suunnitelmissa on joitain rinnakkaismoottoriteitä, jotka eivät ole vielä mukana 71118-suunnitelmassa. Nämä tullaan numeroimaan valmistuttua valtakunnallisiksi, esim. G22N Gansun maakunnassa ja G15E Shanghain ja Ningbon välillä. Uuden suunnitelmakartan pohjalta on tehty myös 12. viisivuotiskauden suunnitelma, joka on tästä supistettu versio.
Suunnitelmassa lisätään merkittäviä pitkiä kaksinumeroisia osuuksia, joista vuoden 2013 laajempaan suunnitelmakarttaan merkittiin vain osa, koska kaikkien osuuksien suunnitelmat eivät ole valmiita. Lisäksi nelinumeroisia lyhymepiä moottoriteitä numeroidaan yli 50.
Päämoottoriteinä uuteen suunnitelmaan lisätään todennäköisesti osuudet:
Moottoriteistä G49 on tärkeä ja yli 4 000 kilometriä pitkä moottoritie Heilongjiangin ja Guangdongin maakuntien välillä. Lisäksi se tarjoaa läntisen vaihtoehdon Pekingin länsipuolelta Kantoniin. Tie on ainut uusista moottoriteistä, joka esiintyy numeroituna jo suunnitelmakarttoja myöten. Sen numerointi jätettiin tekemättä 2013, koska Sisä-Mongolian maakunnassa tien reitti ei ole vielä täysin suunnitteilla. Tie on myös osa mahdollista Itä-Aasian ja Amerikan välistä suurta maaliikennekäytävää; tien jatke Venäjän puolella vie Magadaniin, josta saatetaan tulevaisuudessa jatkaa maantie- ja rautatieyhteyksiä Amerikan mantereelle Alaskaan Beringinsalmen ali. Tien maastokäytävä suosii äärimmäisen pitkän matkan liikennettä; tie yhdistää Kiinassa lähinnä pienempiä kaupunkeja ja tarjoaa vaihtoehdon ruuhkaiselle Pekingin ja Hongkongin väliselle moottoritielle G4. Tie ei kuitenkaan saa ainakaan kaksinumeroista AH-numeroa, mikä takaa sen pienemmät Kiinan sisäiset ruuhkat myös tulevaisuudessa. Tiet AH1 ja AH31 yhdistävät jo Venäjän ja Guangdongin idempää reittiä suurten kaupunkien kautta.
Yhtä tärkeä tulevaisuuden tie on myös G50, jota suunnitellaan jatkettavaksi Tiibetin kautta Nepalin rajalle Nielamuun. Tämä muodostaa eteläisen silkkitien Shanghain ja Delhin välillä.
Koska tämä suunnitelma tulee viralliseksi ja numeroidaan maastoon, ei ole vielä selvillä. Todennäköisin ajankohta tälle on vuosi 2016 tai 2017 eli seuraavan (13) viisivuotiskauden alku.
Tärkeimpien tulevaisuuden Kiinassa rakennettavien tiekäytävien voidaan nykyisten toteutuneiden, rakenteilla olevien, suunniteltujen ja alustavasti jatkosuunniteluun ehdotettujen hankkeiden perusteella sanoa olevan osa ns. Trans-Global Highwayta, maailmanlaajuista korkealaatuista maantietä. Yhdysvaltain Interstate-verkon ja Kiinan NTHS-verkon sekä Euroopan E-tieverkon toteuduttua pääosin moottoriteinä on tullut selkeäksi, että kaikki Trans-Global Highwayn tiekäytävät tullaan rakentamaan tulevaisuudessa moottoriteiksi. Se, kuinka kauan tämä mahdollisesti vie, on vielä epävarmaa, koska poliittiset ja taloudelliset päätökset vaikuttavat siihen. Maailman tieverkkojen yhdistäminen toisiinsa rakentamalla Beringinsalmen silta tai tunneli on ollut suunnitteilla jo pitkään, mutta Yhdysvaltain ja Venäjän väliset suhteet ovat vaikeuttaneet tätä koko hankkeen olemassaolon ajan. 2010-luvun alkupuolella Kiina kuitenkin julkisti, että se aikoo rakentaa suurnopeusradan ja liikennekäytävän Pekingin ja New Yorkin välille. Tähän sisältynee myös moottoritie koko matkalle, ja valmistuttuaan se tarjoaa yhdessä Silkkitien kanssa jatkuvan korkealaatuisen, palvelualueilla varustetun moottoritieyhteyden Portugalin itäosasta Nova Scotian maakuntaan ja Etelä-Meksikoon. Malakan- ja Sundansalmen sillat tarjoavat jatkuvan korkealaatuisen moottoritien myös Indonesian itäosista Meksikoon ja Eurooppaan. Suurin osa maailmanmoottoritien käytävästä Kiinassa on jo valmistunut.
Suuret tiekäytävät Kiinassa:
Pohjois-eteläsuunnassa:
G1211-G1-G15: Heihe - Hainan - jatke etelään?; itäinen rannikkotie => Magadaniin, Anchorageen, New Yorkiin/Los Angelesiin / mahdollisesti Hainanista meren yli Jakartaan, Sydneyhin
G1113-G1-G4-G15-G75: Dandong - Dongxing (AH1); Aasian valtatie AH1, ns. "Rannikon Silkkitie" => Hanoihin, Bangkokiin, Jakartaan / Souliin, Tokioon
G49: Mohe - Kanton; Amerikan-Aasian silkkitie => Magadaniin, Anchorageen, New Yorkiin/Los Angelesiin
Itä-länsisuunassa:
G6-G0612-G3012: Peking - Khunjerab; keskinen silkkitie => Teheraniin, Istanbuliin, Pariisiin
G30/G40: Lianyungang/Shanghai - Huorguosi; pohjoinen silkkitie => Moskovaan, Helsinkiin
G50: Shanghai - Nielamu; eteläinen silkkitie => Delhiin/Mumbaihin, Teheraniin, Istanbuliin, Dubaihin
Alun perin kehämoottoritiet olivat valtakunnallisia vain suurimmissa kaupungeissa, mutta sittemmin esim. Jilinin, Shanxin ja Jiangxin maakunnissa on kaikki maakunnalliset kehätiet muutettu valtakunnallisiksi. Lisäksi monissa suurissa kaupungeissa on suunnitteilla toinen tai jopa kolmaskin valtakunnallinen kehämoottoritie.
Kaikissa maakunnissa on prefektuuritason kaupungeille suunnitteilla kehämoottoritiet, ja ensimmäisenä maakuntana Shanxin maakunnan suunnitelmissa on rakentaa kaikkiin prefektuuritason kaupunkeihin valtakunnallinen kehämoottoritie. Maakunta lisäsi 2010-luvun vaihteessa lähes kaikki kaupunkien kehämoottoritiet osaksi valtakunnallista verkkoa. Viimeinen maakunnallinen kehätie, "Yunchengin kehätie" muutettiin kesällä 2013 valtakunnalliseksi.
Jo 12. viisivuotiskauden aikana usea maakunta on tehnyt nämä lisäykset valtakunnalliseen verkkoon, ja 13. viisivuotiskauden aikana (2016-2020) tullaan uudelleennumeroimaan kaikkien prefektuurien maakunnalliset kehämoottoritiet valtakunnallisiksi. Lisäksi mahdollisten uusien prefektuurien myötä näiden teiden määrä voi kasvaa entisestään.
Kiinan moottoritieverkon kokonaishinnaksi on arvioitu 2 biljoonaa yuania (noin 240 miljardia USD). Vuosien 2005-2010 vuosittaiseksi investoinniksi oli suunniteltu 140-150 miljardia yuania (17-18 miljardia USD) ja vuosien 2010-2020 vuosittaiseksi investoinniksi 100 miljardia yuania (12 miljardia USD). Investointien määrä on kuitenkin huomattavasti tätä korkeampi, varsinkin maakunnallisten moottoritieverkkojen kasvun sekä uuden valtakunnallisen suunnitelman takia.
Rahoitus moottoriteiden rakentamiseen kerätään autoverosta, paikallisesti kerätyistä veroista, valtion bondeista sekä vieraasta pääomasta. Poiketen monista muista moottoritiejärjestelmistä Kiinan järjestelmä on lähes kokonaan maksullinen.
Alun perin kiinalaiset moottoritiet olivat nimeltään joko "motorway" tai "highway", ja maa kutsui näitä nimellä "freeway". Tämä johtui siitä, että englannin sana "free" (vapaa) tarkoitti, että liikenne on vapaasti kulkevaa eikä liikennevirran tarvinnut pysähtyä liikennevaloihin tai risteyksiin. Kuitenkin sana "free" tarkoittaa myös ilmaista ja maksutonta, ja tämä oli harhaanjohtavaa, koska kiinalaisista moottoriteistä lähes kaikki ovat maksullisia. 1990-luvun puolivälissä teiden viralliseksi nimeksi vakiintui tämän vuoksi "expressway" (pikatie). Nykyisin aiemmin myös moottoriteillä käytetty nimitys "highway" tarkoittaa tavallista valtatietä eikä moottoritietä.
Kiinassa on moottoriteiden lisäksi myös pikateitä (eng. "Express routes"; kiin. "kuaisugonglu" (vrt. "gaosugonglu" (moottoritie))). Pikatiet sijaitsevat lähinnä kaupungeissa ja ovat moottoritietasoisia. Näistäkin käytetään yleensä virallisesti nimeä "Expressway".
Moottoriteiden nimet koostuvat yleensä neljästä kiinalaisesta merkistä. ensimmäinen merkki on nimen alkupisteen ensimmäinen ja toinen merkki päätepisteen ensimmäinen kirjain. Lisäksi näiden perässä on kiinalainen moottoritien lyhenne, "gaosu". Poikkeustapauksissa nimessä voi olla myös viisi kirjainta. Tällöin ensimmäisen ja toisen merkin väliin sijoitetaan sen paikkakunnan nimen ensimmäinen kiinalainen merkki, jonka kautta moottoritie kulkee. Myös paikannimen viimeistä kiinalaista merkkiä käytetään poikkeustapauksissa paikannimen ensimmäisen merkin sijasta.
Kehätiet nimetään sen kaupungin mukaan kiinalaisin merkein, minkä ympäri ne kiertävät (aluekehätiet alueen mukaan). Lisäksi kehäteiden nimessä on kaupungin nimen perässä kiinalaisin merkein "kaupungin kehämoottoritie" (rao cheng gaosu) ja aluekehäteiden nimessä "kehämoottoritie" (huan gaosu).
Kiinalainen tiennimi esiintyy tapauskohtaisesti myös numerokylteissä.
Kiinalaisten moottoriteiden nopeusrajoituksia korotettiin tieliikenteen turvallisuuslain voimaantulon myötä 110 km/h:sta 120 km/h:n 1. toukokuuta 2004. Maan liikennelakiin on kirjattu myös vähimmäisnopeudeksi moottoriteille 70 km/h. Kuitenkin reunimmaisella ajokaistalla tämä voi olla 60 km/h ja ohituskaistalla 100 km/h tai jopa 110 km/h. Sekä ylinopeudesta että alinopeudesta rangaistaan sakolla.
Tieliikenteen turvallisuuslaki sallii myös uusien kuljettajien (joilla on ollut kiinalainen ajokortti alle vuoden ajan) käyttää moottoriteitä, mikä oli kiellettyä 1990-luvun puolesta välistä huhtikuuhun 2004.
Oikealta ohittaminen, kaahailu ja pientareella tai keskikaistalla tarpeettomasti ajaminen johtavat ankariin sakkoihin.
Lisäksi joissain maakunnissa on aikaraja moottoritieltä poistumiseen (12 tai 24 h). Tämän ylittämisestä voidaan periä jopa 400 yuanin (50 €) ylimääräinen tullimaksu. Aikaraja ei koske moottoritiehotelleissa yöpyneitä autoilijoita. Aikaraja on laskettu sen mukaan, mikä aika menee enintään moottoritien ajamiseen maakunnan päästä päähän.
Joissain maakunnissa raskaan liikenteen ajoneuvot eivät saa käyttää moottoriteitä yöllä tai huonolla kelillä onnettomuusvaaran takia.
Kiinalaiset moottoritiet on nykyisin viitoitettu pääsääntöisesti sekä englanniksi että kiinaksi. Sisä-Mongolian autonomisessa maakunnassa viitoituskielenä on myös mongolia ja Xinjiangin autonomisessa maakunnassa uiguuri. Tiibetissä ei ole tällä hetkellä moottoriteitä, mutta siellä viitoituskielinä tulevat todennäköisesti olemaan tiibet, englanti ja kiina. Ningxian autonomisessa maakunnassa kiinankielinen viitoitus voi olla kirjoitettu lisäksi Xiao'erjing-aakkostolla.
Kiinalaisissa moottoritieviitoissa käytetään vihreää taustaa, kuten Japanissa, Sveitsissä, Yhdysvalloissa ja Suomessa. Nykyisissä tienviitoissa liittymänumero sijaitsee kyltin yläpuolella oikealla kuten esim. Yhdysvalloissa.
Fonttina kiinan moottoriteillä käytetään maan omaa liikennefonttia (kaupalliselta nimeltään StJtbz), joka on amerikkalaisen liikennefontin Highway Gothicin vuoden 2005 version muunnelma. Vuodenvaihteessa 2009-2010 moottoriteiden numerouudistuksen aikoihin myös fonttia päivitettiin hieman selkeälukuisemmaksi.
Liittymät on viitoitettu hyvin, ja liittymäkyltit sijaitsevat jo pitkälti ennen liittymää.
Liittymäkylttien sijoittelu
Verrattuna Suomeen kiinalaiset moottoritiet on viitoitettu paremmin. Suomessa vastaavat etäisyydet liittymäviitoituksessa ovat 1,7-1,5 km ja 800–500 m ja 0 m.
Moottoriteiden viitoitukseen sisältyy liittymien, tietullien, palvelu- ja levähdysalueiden kyltit, mutta huomattavan usein liikennemerkein ja tiemerkinnöin kerrotaan myös ajoetäisyydestä. Tiehen maalatut raidat ovat yleisiä; ajatuksena on pitää 2 sekunnin / 100 metrin välimatka autojen välillä. Länsimaista poiketen myös nopeuskameroiden kohdalla on varoitusmerkit nopeusvalvonnasta (usein myös kameran päällä). Toinen poikkeus länsimaihin verrattuna on, että myös eri päällystelaaduista varoitetaan liikennemerkein. Lisäksi tien yläpuolella on opasteita, jotka kertovat ohituskaistan, ajokaistan ja pientareen sijainnin sekä nopeusrajoitukset kiinaksi ja englanniksi.
Useilla kiinalaisilla moottoriteillä on käytössä myös muuttuva ohjaus. Muuttuvalla ohjauksella varoitetaan tietöistä, ruuhkista, matka-ajasta ja ajokelistä sekä opastetaan vaihtoehtoiselle reitille. Poikkeuksena länsimaihin muuttuvissa opasteissa annetaan myös varoituksia kaahailuun ja liikennesääntöjen rikkomiseen. Liikennemerkkien sisältö on yleensä kirjoitettu vain kiinaksi.
Kiina on viitoittanut alusta alkaen moottoriteiden liittymänumeroinnin, toisin kuin useat muut maat (Sveitsissä ja Suomessa vuodesta 2002). Alun perin liittymänumerointi oli peräkkäinen (1, 2, 3..), mutta tienumerouudistuksessa vuonna 2010 liittymänumeroinnin perusteita muutettiin. Nykyinen numerointi perustuu etäisyyteen, esim. 237,3 km kohdalla oleva eritasoliittymä on numeroltaan 237 ja 844,8 km kohdalla oleva liittymä on numeroltaan 844. Kiinan moottoriteistä osa on hyvin pitkiä, joten todellinen etäisyys voi tien loppupäässä olla eri kuin viitoitettu numerointi. Heitto on kuitenkin yleensä vain muutaman kilometrin suuntaansa 1 000 kilometrin matkalla. Pitkistä moottoriteistä johtuen lähempänä tien loppupäätä olevat numerot voivat olla hyvin suuria. Tämän välttämiseksi virallinen sääntö on, että liittymänumerossa on vain 3 numeroa ja esim. 2266. kilometrin kohdalla liittymänumero on 266. Kuitenkin myös nelinumeroisia liittymänumeroita esiintyy huomattavan paljon viitoituksessa. Kiinan liittymänumerot ovat suuria G30 Lianhuo Expresswayn lisäksi myös G15 Shenhai Expresswaylla, jonka pituus on noin 3700 km.
Myös maakunnalliset moottoritiet käyttävät nykyisin etäisyysperusteista liittymänumerointia. Liittymänumero on merkitty soikion sisäpuolelle vihrein numeroin muodossa 出口 ####. Kiinalainen sana "出口" (chukou) tarkoittaa eritasoliittymää.
Jos samalla kilometrillä on useita eritasoliittymiä, liittymien numeron perään lisätään A, B, C jne.
Kiinalaisilla moottoriteillä on palvelualueita yleensä noin 25-70 kilometrin välein. Palvelualueet ovat nykyisin hyvinkin korkeatasoisia, ja niiltä löytyy usein supermarketti, ravintola, hotelli ja paikoin jopa autokorjaamo. Palvelualueiden henkilökunta erityisesti syrjäseuduilla ei yleensä osaa ollenkaan englantia, mutta tähänkin löytyy poikkeuksia.
Lähes kaikki moottoritiet keräävät tietulleja. Tullit ovat yleensä keskimäärin 0,5 yuania/km (0,05 €/km), huomattavasti länsimaita halvempia huomioon ottaen kiinalaisten moottoriteiden maaston, jonka takia moottoriteille joudutaan usein rakentamaan paljon tunneleita ja siltoja. Vähimmäismaksu on yleensä 5 yuania (50 snt), ja moottoriteiden hintataso voi vaihdella suuresti. Hintataso ei riipu myöskään tien laadusta, vaan halvempi tie voi olla kalliimpaa huomattavasti parempikuntoinen ja vähemmän ruuhkainen.
Moottoriteiden suunnittelusta vastaa Kiinan liikenneministeriö. Toisin kuin monessa muussa maassa, kiinalaisten moottoriteiden rahoitus ei tule suoraan valtiolta tai yksityiseltä yritykseltä vaan yhtiöltä, jossa yksityinen ja julkinen omistusosuus vaihtelee. Nämä tieyhtiöt myös omistavat moottoritiet ja keräävät niitä käyttäviltä autoilijoilta tietulleja. Kiinassa maakunnat vastaavat tienrakennuksesta, ja niiden vähistä varoista ja resursseista johtuen sekaomisteisia tieyhtiöitä on päädytty perustamaan, koska niillä on paremmat resurssit rakentaa ja paremmat mahdollisuudet lainata rahaa.
Moottoriteiden rakennuttamismalli on niitä harvoja asioita, joissa Kiinan Kommunistipuolue on joutunut antamaan periksi. 1990-luvun lopulla oli suunnitelmia rahoittaa moottoritiejärjestelmä polttoaineverolla ja muilla veroilla, mutta se äänestettiin nurin Kiinan Kansankongressissa.
Moottoritielle ajettaessa autoilijalle annetaan sisääntulokortti. Tietullia maksetaan ajetun matkan mukaan, ja moottoritieltä poistuttaessa sisääntulokortti annetaan tietullin virkailijalle. Kortista nähdään, miltä tietulliasemalta moottoritielle on liitytty sekä päivämäärä ja aika. Monissa maakunnissa moottoriteillä ajamisessa on aikarajana 12/24 tuntia, joka ei kuitenkaan koske palvelualueiden hotelleissa yöpyneitä. Aikarajan ylittämisestä voi joutua maksamaan jopa yli 500 yuanin (50 €) ylimääräisen tiemaksun. Korttijärjestelmä on yleisimmin käytetty maksujärjestelmä kiinalaisilla moottoriteillä.
ETC-järjestelmä on yleistynyt myös Kiinassa. Tämä järjestelmä kerää tietullit automaattisesti eikä autoilijan tarvitse enää pysähtyä tietullipuomille. Tämä nopeuttaa liikennettä huomattavasti tietulliasemilla. ETC-järjestelmässä autoon on sijoitettu lähetin, joka lähettää tietoja tietulliaseman lähettimeen ja toisin päin, jolloin tiemaksu peritään maksukortilta automaattisesti.
Kiinalaisten moottoriteiden numerointisäännöt on otettu käyttöön tienumerointiuudistuksessa 2009-2010 valtakunnallisella tasolla. Myös maakunnat ovat tehneet omat numerosääntönsä tämän jälkeen. Yleensä 1- tai 5- ja 0-loppuiset kaksinumeroiset moottoritiet ovat pääteitä.
Kaksinumeroiset moottoritiet
Nelinumeroiset moottoritiet
Numeroalueista G##5x - G##9x ei ole virallisia suunnitelmia, mutta:
Kaupunki 11: Peking
Kaupunki 12: Tianjin
Maakunta 13: Hebei
Moottoritiet numeroidaan numeroalueen mukaan:Maakunta 14: Shanxi
Autonominen alue 15: Sisä-Mongolia
Maakunta 21: Liaoning
Maakunta 22: Jilin
Maakunta 23: Heilongjiang
Kaupunki 31: Shanghai
Maakunta 32: Jiangsu
Maakunta 33: Zhejiang
Maakunta 34: Anhui
Maakunta 35: Fujian
Alueet:Maakunta 36: Jiangxi
Maakunta 37: Shandong
Alueet:Maakunta 41: Henan
Maakunta 42: Hubei
Maakunta 43: Hunan
Maakunta 44: Guangdong
Autonominen alue 45: Guangxi
Guangxin maakunnassa myös valtakunnallisilla moottoriteillä on maakunnallinen numero
Maakunta 46: Hainan
Kaupunki 50: Chongqing
Maakunta 51: Sichuan
Maakunta 52: Guizhou
Guizhoun maakunnassa myös valtakunnallisilla moottoriteillä on maakunnallinen numero
Maakunta 53: Yunnan
Autonominen alue 54: Tiibet
Maakunta 61: Shaanxi
Maakunta 62: Gansu
Maakunta 63: Qinghai
Autonominen alue 64: Ningxia
Autonominen alue 65: Xinjiang