Bitcoin
Bitcoin (merkki: ฿; lyhenne: BTC tai XBT) on avoimeen lähdekoodiin pohjautuva kryptovaluutta, jonka loi "Satoshi Nakamoto" -nimimerkkiä käyttänyt henkilö tai taho vuonna 2008. Yksi bitcoin on jaettavissa 100 miljoonaan pienempään yksikköön, joita kutsutaan satosheiksi.
Toisin kuin viralliset valuutat, bitcoinit eivät ole keskuspankin tai muunkaan keskitetyn tahon liikkeellelaskemia, vaan niiden olemassaolo perustuu Bitcoin-ohjelmaa ajavien tietokoneiden vertaisverkkoon ylläpitämään laskentatehoon Internetissä. Sen vuoksi se ei ole raha vaan vaihdannan väline, sillä se ei Suomen Pankin ilmoituksen mukaan täytä virallisen rahan tai maksupalvelulain mukaisen maksuvälineen kriteerejä. Sen käyttö perustuu maksajan ja maksunsaajan väliseen sopimukseen (ks. rinnakkaisvaluutta). Viralliset valuutat ovat viranomaisten liikkeelle laskemia.
Bitcoinien arvo virallisiin valuuttoihin nähden määräytyy kysynnän ja tarjonnan perusteella.
Bitcoineja voi tallettaa henkilökohtaiselle tietokoneelle virtuaalilompakkoon tai pitää kolmannen osapuolen palveluntarjoajalla. Kummassakin tapauksessa bitcoinit voi lähettää Internetin välityksellä kenelle tahansa missä päin maailmaa hyvänsä, jolla on hallussaan bitcoin-osoite.
Bitcoin luottaa julkisen avaimen salaukseen siirtäessään rahaa tilien välillä. Kaikki tilisiirrot ovat julkisesti varmennettavissa ja niitä säilytetään julkisessa, hajautetussa tietokannassa. Jotta samaa rahaa ei voi kuluttaa kahdesti, verkosto käyttää hajautetun aikapalvelimen mekanismia, käyttäen hyväksi chained proofs of work -ideaa. Jotta voidaan olla varmoja systeemin oikeellisuudesta, koko tapahtumahistoria pitää sisällyttää tietokantaan. Bitcoin perustuu anonyymin omistuksen ja arvonsiirron takaamiseen, mutta rahansiirrot ovat silti yhdistettävissä henkilöihin.
Bitcoinia on pidetty ennennäkemättömänä maailmanlaajuisena talouskuplana ja pyramidihuijauksena. Talvella 2017–2018 bitcoinin kurssi nousi ennätyskorkealle, kun siitä oli tullut yleinen spekulaation kohde. Bitcoinin arvonmääritys on mielivaltaista, koska sillä ei ole reaalitaloudellista pohjaa. Spekulaatio perustuu muun muassa siihen, että bitcoinien määrä on rajattu 21 miljoonaan. Kurssi on muuttunut voimakkaasti, kun sitä ovat heilutelleet huhut, salaliittoteoriat, huijaukset ja varkaudet. Käyttö varsinaisena maksuvälineenä on hankalaa, koska yksi rahansiirto maksaa kymmeniä euroja ja sen toteutuminen kestää minuuteista tunteihin. Yhden päivän aikana bitcoin-rahansiirtoja lähetään keskimääräisesti noin 200 000 kappaletta ja yhden rahansiirron kulut ovat noin 0,14 dollaria (29.10.2018).
Bitcoin-projektin www-osoite, bitcoin.org, rekisteröitiin elokuussa 2008, ja järjestelmän kuvauspaperi julkaistiin syyskuussa 2008. Bitcoinien liikkeellelasku aloitettiin 9. tammikuuta 2009 samalla, kun ensimmäinen bitcoin-lohko julkaistiin.
Ensimmäinen bitcoin-siirto käyttäjältä toiselle tehtiin 12. tammikuuta 2009.
Projekti vietti hiljaiseloa vielä vuonna 2010, jolloin ensimmäiset bitcoinien vaihdantapalvelut, Bitcoin Market ja Mt.Gox, julkaistiin.
Kesällä 2011 yhdysvaltalainen Gawker sekä lukuisat muut lehdet uutisoivat Silk Road -kauppapaikasta, jossa käytiin huumekauppaa bitcoineilla Tor-verkkoa hyödyntäen. Samantyylisestä verkossa käytävästä huume- ja asekaupasta uutisoi myöhemmin myös Iltalehti.
Vuonna 2013 bitcoineja vaihdettiin kansallisiin valuuttoihin yli 50 miljoonan dollarin edestä joka kuukausi ja Bitcoin-siirtoja tehtiin kymmeniä tuhansia joka päivä. Samana vuonna bitcoinit hyväksyviä kauppoja ja palveluita oli tuhansia.
Bitcoinin kurssi on vaihdellut voimakkaasti. Ensimmäisen kerran bitcoinin ja Yhdysvaltain dollarin välinen vaihtokurssi määritettiin syyskuussa 2009, jolloin 1 dollari oli 1309,03 bitcoinia.
Kesällä 2011 bitcoinien vaihtokurssi saavutti hetkellisen huippunsa muutamaan vuoteen, 31,91 Yhdysvaltain dollaria. Bitcoinien arvo ylitti tämän huipun seuraavan kerran vasta helmikuussa 2013. Marraskuussa 2013 bitcoinin vaihtokurssi käväisi yli 1 200 Yhdysvaltain dollarissa. Kesäkuun puolen välin tienoilla 2016 yhden bitcoinin arvo nousi hetkellisesti 700 dollariin, mikä oli vuoden 2013 lopun ja 2014 alun kurssipiikkien jälkeen kryptovaluutan korkein noteeraus.
Bitcoin-rahavarannon arvo oli helmikuussa 2015 yhteensä noin 2,7 miljardia euroa, ja vaihtokurssi suhteessa euroon noin 200 euroa per bitcoin. Kesäkuun 2016 alkupäivinä bitcoinien yhteisen markkina-arvon raportoitiin kohonneen jo 9 miljardiin Yhdysvaltain dollariin. Runsas viikko myöhemmin markkina-arvo käväisi 11 miljardissa dollarissa, kun kryptovaluutan arvo nousi kiinalaisvaluutalla käydyn bitcoinkaupan vetämänä merkittävästi, viikossa yli 20 prosenttia.
Elokuun alussa 2016 yhden bitcoinin kurssi oli putosi hongkongilaisen bitcoin-välittäjän (Bitfinex) kokeman verkkohyökkäyksen ja siihen liittyneen varkauden seurauksena. Lähes 120 000 bitcoinin raportoitiin kadonneen. Kurssi laski hetkellisesti 475 dollariin, jonka tason yläpuolella kurssi oli touko-kesäkuun 2016 jyrkän nousun jälkeen pysytellyt.
Vuoden 2017 alussa liikkeelle laskettujen bitcoinien markkina-arvo oli noussut jo yli 16 miljardiin dollariin. Vuonna 2017 kurssi nousi rajusti alle tuhannesta dollarista lähes 20 000 dollariin.
Bitcoinien kurssikehityksestä viestittäessä on syytä huomata, että kyseessä ei ole virallinen, vakaa valuutta. Eri välittäjien käyttämät vaihtokurssit saattavat hetkittäin poiketa toisistaan huomattavastikin (joskus jopa kymmeniä prosentteja).
Bitcoinista on kehittynyt Internetissä laajalti hyväksytty valuutta, jolla voi nykyään ostaa lähes mitä tahansa.
Bitcoineja käytetään myös pienten lahjoitusten ja tippien vastaanottamiseen. Suurinta bitcoinin käyttö on edelleen sijoituskohteena. Se on 2010-luvun tuottoisimpia sijoituskohteita, sillä sen arvo on vähintään tuplaantunut muina vuosina paitsi vuonna 2014.
Bitcoinilla on eniten hyväksyntää erilaisissa Internet-palveluissa. Maailman suurimpaan nettisivujen julkaisualustaan, WordPressiin, voi ostaa lisäpalveluita bitcoineilla. Suosittu kuvapalvelu 4chan tarjoaa vip-palveluja ja hyväksyy bitcoinit.. Helmikuussa 2013 sekä sosiaalisen median uutispalvelu Reddit että Kim Dotcomin uusi Mega-palvelu ilmoittivat hyväksyvänsä bitcoinit Bitcoin-maksunvälittäjä BitPay ilmoitti elokuussa 2014, että heillä on yli 40 000 kauppiasta asiakkainaan, ja että vuonna 2014 he prosessoivat Bitcoin-siirtoja yli miljoonan dollarin arvosta päivässä. Suomessakin toimiva, kansainvälinen lomamatkoihin ja matkailuun erikoistunut Expedia, on ottanut käyttöön bitcoin-maksamisen.
Fyysisessä kaupankäynnissä bitcoinit eivät ole olleet yhtä suosittu vaihdonväline, mutta esimerkiksi Saksan pääkaupungissa Berliinissä on saatu yhteisötoiminnan voimin lähes puolen tusinaa kivijalkayrittäjää hyväksymään bitcoinit. Suomessa kivijalkaliikkeistä ensimmäisenä bitcoinit hyväksyi ravintola Vegemesta. Suomessa toimii myös maailman ensimmäinen bitcoinit hyväksyvä minigolfrata, Sibeliuspuiston minigolf.
Tammikuussa 2016 tehtiin Suomen siihen mennessä suurin bitcoin-kauppa, kun Auto-Outlet Helsinki Oy myi Tesla-sähköauton digitaalista valuuttaa bitcoineja vastaan. Kauppahinta vastasi arvoltaan yli 140 000 euroa. Yritys hyväksyi ensimmäisenä autoliikkeenä Suomessa bitcoinin maksuvälineenä.
Brittiläinen uutispalvelu Reuters julkaisi huhtikuussa 2012 artikkelin, jossa Bitcoinin sanottiin olevan "sijoittajien ja keinottelijoiden leikkikalu". Voidaan jopa väittää, että sijoittaminen, säästäminen ja keinottelu ovat tällä hetkellä bitcoinien suurin yksittäinen käyttötarkoitus. Sijoitusarvon perustana on bitcoinien syntymiseen liittyvä sisäänrakennettu niukkuus sekä kasvava käyttö Internet-maksuvälineenä. Vaikka Bitcoinin arvo on vuosien aikana vaihdellut paljon, se on hajautetun hallinnon luonteestaan johtuen yllättävänkin vakaa erityisesti poliittisten ja taloudellisten kriisien aikana (ks. Brexit-kansanäänestys ja finanssikriisi). Arthur Levittin & Peter Smithin (2016) näkemyksen mukaan bitcoinin arvo säilyi Brexit-kriisin aikana vakaana, sillä sen maailmanlaajuinen luonne tarjosi parempaa vastustuskykyä geopoliittisten riskien hajauttamisessa. Bitcoin onkin tarjonnut sijoitussalkkujen hoitajille varsin luotettavan turvasataman (engl. "Safe Haven") arvon säilyttäjänä tilanteessa jossa globalisoituneet ja keskinäisriippuvaiset rahoitusmarkkinat ovat järjestäen sukeltaneet (ks. osakemarkkinat, joukkovelkakirjalainamarkkinat).
Bitcoinin tarjoama hajautushyöty (ks. portfolioteoria) taloudellisten ja poliittisten kriisien aikana onkin usein ollut parempi kuin tyypillisillä turvasatamilla, kuten valtion joukkovelkakirjalainoilla, kullalla ja hopealla. Mikäli sijoitussalkkuun ostettavien arvopapereiden korrelaatio on lähellä ykköstä, tarkoittaa se sitä että näiden rahoitusinstrumenttien arvot liikkuvat lähes samansuuntaisesti – kun yksi sukeltaa alaspäin, muutkin sukeltavat alaspäin ja kun yksi nousee ylöspäin niin muutkin nousevat. Tämä on rahoitusteoriassa keskeisen Harry Markowitzin (1952) kehittämän portfolioteorian mukaan huono asia, sillä ei ole järkevää laittaa "kaikkia munia samaan koriin". Portfolioon ostettavien instrumenttien keskinäisen korrelaation tulisikin olla mahdollisimman lähellä nollaa parhaimman mahdollisen hajautushyödyn saavuttamiseksi. Tieteellisessä tutkimuksessaan Marie Briere, Kim Oosterlinck ja Ariane Szafarz (2013:2) toteavat, että Bitcoinin lisäämisellä portfolioon saavutettiin "merkittävä hajautushyöty" vuosien 2010–2013 välisellä periodilla. Tutkijoiden mukaan jopa pienenkin painokertoimen (esimerkiksi 3 %) lisäämisellä oli merkittävä vaikutus portfolion "hajautushyötyyn" sekä "tuotto-riski-profiiliin" (ks. Capital Asset Pricing -malli). Bitcoinilla oli tutkijoiden Briere, Oosterlinck ja Szafarzin (2013:9) mukaan tavanomaista korkeampi volatiliteetti eli riski, mutta myös tavanomaista korkeammat tuotot. Heidän mukaansa korkean riskin sietämistä kuitenkin kompensoi Bitcoinin tarjoama erittäin alhainen korrelaatio muiden instrumenttien kanssa. Bitcoinin korrelaatio osakkeiden, joukkovelkakirjalainojen ja kiinteistöjen kanssa onkin usein lähellä nollaa tai jopa hiuksenhienosti negatiivinen. Briere, Oosterlinck ja Szafarzin (2013:9) toteavat tutkimuksensa lopuksi, että rahoitusalan ammattilaistenkin täytyy alkaa suhtautua vakavasti virtuaalivaluuttojen arviointiin sijoituskohteina.
Talousanomat uutisoi kesäkuussa 2014, että suomalainen laskutuspalvelu UKKO.fi on ottanut käyttöön Bitcoin-maksut sekä työsuoritteiden maksamisessa, että palkanmaksussa. Palvelu toimii yhteistyössä Bittiraha.fi:n kanssa, joka hoitaa eurojen vaihtamisen Bitcoineiksi. UKKO.fi hoitaa työntekijöiden verot, sekä pakolliset ilmoitukset euroissa. UKKO.fi:llä oli kesäkuussa noin 6 000 aktiivista käyttäjää. Aiemmin Bitcoin-palkkaa on maksanut mm. IT-alan ohjelmistoyhtiö SC5.
Lahjoitukset ovat pitkään olleet suosittu käyttötapa bitcoineille, erityisesti ruohonjuuritasolla. Kuka tahansa voi helposti liittää oman Bitcoin-osoitteensa blogin tai muun tuotoksensa yhteyteen, ja alkaa vastaanottaa bitcoineja. WikiLeaks on onnistuneesti hyödyntänyt Bitcoinia maksuliikennesaarron kiertämiseksi. Pelkästään WikiLeaksin julkiseen Bitcoin-osoitteeseen on lahjoitettu yli 3 600 BTC, joka vastasi helmikuussa 2013 noin 70 000 euroa. Toinen merkittävä Bitcoin-lahjoituksia vastaanottava organisaatio on Internet-arkistoa ylläpitävä Internet Archive. Bitcoin-lahjoituksia vastaanottavat myös monet muut organisaatiot kuten Wikipedia.
Bitcoineja voi ostaa ja myydä monilla kansallisilla valuutoilla erilaisissa valuutanvaihtopalveluissa. Bitcoin-talouden suurin välittäjä oli Mt. Gox, jonka kuukausittainen vaihtovolyymi oli yli 35 miljoonaa dollaria (helmikuu 2013). Se meni kuitenkin konkurssiin helmikuussa 2014. Bitcoin-pörssejä on olemassa kymmeniä, ja ne toimivat eri puolilla maailmaa
Suomessa vaihdantapalveluja tarjoavat useat yhtiöt.
Bitcoinin käyttö nettikasinoissa on kehittymässä merkittäväksi osaksi bitcoin-taloutta. Bitcoinia hyödyntävä kasinopeli SatoshiDice raportoi tehneensä 33 000 BTC:n tuloksen vuonna 2012. Toinen Bitcoin-kasino, bitZino, teki 10 000 BTC:n tuloksen. Seals with Clubs on suurin Bitcoin-nettipokerisivusto.
Elokuussa 2012 julkaistun raportin perusteella verkkokauppa Silk Roadissa käytiin kauppaa noin 2 miljoonan dollarin arvosta kuukaudessa. Silk Road 2.0 oli tunnettu rikollisessa toiminnassa kuten laittomassa huumekaupassa käytetty kauppapaikka. Europol arvioi syyskuun 2015 lopun järjestäytynyttä rikollisuutta käsitelleessä raportissaan, että 40 prosenttia tunnistetusta rikollisten välisestä digitaalisesta rahaliikenteestä kulki tuolloin bitcoineina. Sittemmin Europol on todennut bitcoinin merkityksen kasvaneen rikollisessa toiminnassa. Bitcoin-maksuja on vaadittu esimerkiksi osana verkkorikollisuutta, kuten internetissä toteutetusta kiristyksestä vapautumisen ehtona. Euroopan Komission terrorismin rahoittamista koskevan raportin mukaan bitcoinin merkitys terrorismissä ja rahanpesussa on vähäinen eikä siitä ole juurikaan todisteita. Raportin mukaan rikolliset suosivat edelleen pääosin käteistä, koska sitä on vaikeampi jäljittää.
Bitcoinien käyttöä rikollisten keskuudessa hillitsee niiden jäljitettävyys. Bitcoin lohkoketju on julkinen, mikä tarkoittaa, että jokainen siirto on muiden käyttäjien nähtävissä. Näin bitcoin rahavirtoja on helpompi seurata kuin rikollisten suosimaa käteistä.
Vuoden 2018 alussa uutisoitiin, että bitcoin olisi puutteellisen anonymiteetin johdosta menettänyt suosiotaan muille kryptovaluutoille rikollisten keskuudessa.
Bitcoinin hajautetusta luonteesta johtuen mikään yksittäinen taho ei pysty hallitsemaan sitä kuten keskuspankit hallitsevat perinteisiä fiat-valuuttoja. Bitcoin-ohjelmaan on sisäänrakennettuna kontrolloitu rahan liikkeellelasku, joka on geometrisen ja säännöllisen luonteensa ansiosta kaikkien rahoitusmarkkinoilla toimivien tahojen julkisessa tiedossa. Millään yksittäisellä taholla ei täten ole valtaa painaa uutta rahaa mielivaltaisesti, ja täten manipuloida inflaatiota. Rahan määrän lisäyksen säännönmukaisuus ja läpinäkyvyys tekevätkin Bitcoinista verrattain immuunin erilaisten poliittisten tai taloudellisten kriisien vaikutuksille, minkä vuoksi Bitcoinia onkin sijoitusalan ammattilaisten keskuudessa alettukin kutsua myös "digitaaliseksi kullaksi".
Rahansiirrot tapahtuvat suoraan ilman välikäsiä (kuten pankkeja tai maksunvälittäjiä), joten siirrot eivät mahdollista takaisinmaksuja. Tällä on sekä hyvät ja huonot puolensa. Bitcoin-käyttäjät eivät joudu maksamaan takaisinmaksupetosten kustannusta suurempina kuluina, mutta toisaalta he eivät saa sitä kuluttajansuojaa minkä takaisinmaksut mahdollistavat.
Bitcoineja tulee olemaan olemassa korkeintaan 21 miljoonaa kappaletta. Tämä on käytännössä toteutettu niin, että syntyvien bitcoinien määrä puolittuu neljän vuoden välein. Vuoteen 2013 mennessä puolet maksimimäärästä on luotu, ja vuonna 2040 bitcoineista on olemassa jo 99,9 %. Bitcoinien arvo saattaa synnynnäisen niukkuudensa takia kokea deflaatiota, eli rahan arvon kasvua. Bitcoineja voi kuitenkin jakaa kahdeksanteen desimaaliin asti (mahdollisia valuuttayksiköitä on täten 2,1x10 kappaletta), mikä mahdollistaa rahan käytön myös deflaatiotilanteen vallitessa.
Taloustieteellisesti tarkasteltuna Bitcoin on valtavirrassa yleistyneistä talousteorioista hyvin poikkeava. Bitcoin perustuu itävaltalaisen koulukunnan talousajatteluun. Itävaltalaisessa koulukunnassa terveen ja kasvavan talouden kivijalkana nähdään jatkuvan velanoton sijaan säästäminen. Itävaltalaiset suhtautuvat myös deflaatioon suopeammin kuin muut taloustieteelliset koulukunnat.
Arthur Jr. Levittin & Peter Smithin näkemyksen mukaan lohkoketjuteknologian ja "bitcoin"-kryptovaluutan avulla nykyisestä rahoitussektorista voidaan tehdä globaalimpi, avoimempi sekä tehokkaampi järjestelmä. Levittin & Smithin mukaan se tarjoaisi kolmasosalle maailman ihmisistä – jotka ovat nykyisen rahoitusjärjestelmän palvelujen kuten käyttö- ja säästötilien avaamisen ja luottokortin omistamisen ulkopuolella – mahdollisuuden parempaan taloudelliseen tulevaisuuteen. Heidän mukaansa Bitcoin ja lohkoketjuteknologia parantaisivat esimerkiksi naisten taloudellista itsenäisyyttä Afganistanissa sekä Venezuelan hyperinflaatiossa rypevää kansaa tarjoamalla vaihtoehtoisen turvasataman ja arvon säilyttäjän bolivarin tullessa arvottomaksi. Niin sanotut Bitcoin-skeptikot vaativat Levittin & Smithin (2016) mukaan liian usein "täydellisyyttä" Bitcoinilta, vaikkei nykyinenkään keskitettyjen välikäsien järjestelmä ole täydellinen. Tosin, he mainitsevat Bitcoinin silti tarjoavan "täydellistä saavutettavuutta" myös niille tahoille jotka ovat nykyisen rahoitusjärjestelmän ulkopuolella – ominaisuus joka puuttuu nykyisestä keskitetyn hallinnon ja välikäsien järjestelmästä.
Kryptovaluuttoja bitcoin mukaan luettuna on sanottu kuplaksi, jonka puhkeaminen näyttää vääjäämättömältä. Kuplan puhkaisijaksi on ennustettu muun muassa kiristyvää sääntelyä ja yleisön luottamuksen menetystä. Talvella 2017–2018 bitcoinin kurssi reagoi tuntuvasti alas, kun Etelä-Korean ja Kiinan viranomaiset kiristivät bitcoinien sääntelyään.
Bitcoin-verkossa toimivien ohjelmien määrä kasvaa jatkuvasti. Aluksi oli ainoastaan bitcoin.org-sivuston kautta saatava Satoshi Nakamoton luoma asiakasohjelma, Satoshi-bitcoin, joka tunnetaan paremmin nimellä Bitcoin-qt. Bitcoin-qt ei kuitenkaan ole suositeltavin ohjelma ensimmäiseksi bitcoin-ohjelmaksi: ohjelman ensimmäinen käynnistyskerta kestää useita tunteja tai hitaalla koneella jopa vuorokauden, koska ohjelma lataa koko senhetkisen siirtohistorian vertaisverkosta. Tämän vuoksi saatavilla on myös paljon erilaisia vaihtoehtoisia bitcoin-sovelluksia, jotka soveltuvat paremmin peruskäyttöön.
Satoshi Nakamoton whitepaper vuodelta 2008 kuvaa Bitcoin-järjestelmän periaatteet. Bitcoin perustuu osittain Wei Dain b-money -ehdotukseen ja Nick Szabon Bitgold-ehdotukseen.
Bitcoinin säätely vaihtelee maittain, laillisuus vaihtelee laidasta laitaan.
Suomen keskuspankki Suomen Pankki on julkaissut tammikuussa 2014 lausunnon, jossa toteaa että Bitcoin ei nykymuodossaan täytä virallisen rahan tai maksupalvelulain mukaisen maksuvälineen kriteerejä. Keskuspankki totesi myös, että Bitcoin ei nykyisellään vaikuta rahoitusjärjestelmän vakauteen ja että Bitcoinin käyttöä ei tällä hetkellä valvota ja säännellä.
Suomen Verohallinto on julkaissut elokuussa 2013 ohjeen virtuaalivaluuttojen tuloverotus, jossa esimerkkinä käytetään Bitcoinia. Verohallinnon mukaan virtuaalivaluutan arvonnousu tulee Suomessa verotettavaksi sinä vuonna, jona virtuaalivaluutta realisoidaan eli vaihdetaan reaalivaluutaksi kuten euroiksi tai dollareiksi. Lahjoitettaessa virtuaalivaluuttaa, tulisi lahjaverotuksessa ilmoittaa virtuaalivaluutan käypä arvo euroina lahjan luovutuspäivänä. Marraskuussa 2017 Verohallinto viestitti analysoineensa 10 000 virtuaalilompakkoa ja selvittäneensä, että moni virtuaalivaluutalla kauppaa käynyt oli oma-alotteisesti ilmoittanut arvonnousun asiallisesti verottajalle. Yli 500 tapauksessa näin ei kuitenkaan oltu tehty, jolloin virtuaalilompakon omistajalle oli tulossa verottajan hakema veronoikaisu (jälkivero) ja tai vakavammissa tapauksissa poliisitutkinnan jälkeen syyte veropetoksesta.
Bitcoin tarjoaa perinteistä pankkijärjestelmää merkittävästi paremman yksityisyyden suojan, joka tekee Bitcoinista houkuttelevan vaihtoehdon rikollisille. Bitcoineilla käydään muun muassa laitonta ase- ja huumekauppaa, mikä tuo negatiivista julkisuutta valuutalle.
Joulukuussa 2017 Steam lakkasi hyväksymästä Bitcoinia maksuvälineeksi. Valven mukaan siirtomaksut ovat nousseet jopa lähes 20 dollariin yhtä siirtoa kohden. Steamin ottaessa Bitcoinin käyttöön siirtomaksu oli noin 0,20 dollaria yhtä siirtoa kohden. Toinen syy on valuutan arvon voimakas heilahtelu. Vuodessa yhden Bitcoin arvo nousi 700 dollarista yli 10 000 dollariin, sitten valuutta menetti arvoaan 25 prosenttia muutamassa päivässä.
Bitcoin-rahansiirtojen peruuttaminen on mahdotonta. Jos siirtää vahingossa rahaa tutun henkilön osoitteeseen, eikä hän suostu palauttamaan rahoja, siirtoa ei pysty perumaan. Tuntemattomaan osoitteeseen siirtämisessa rahat ovat käytännössä mennyttä, koska osoitteen haltijaa ei pysty tavoittamaan käytännössä mitenkään.
Kadonnutta bitcoin-lompakkoa on mahdotonta saada takaisin, sillä bitcoineja ei hallinnoi mikään keskitetty taho. Jos bitcoin-lompakko on omalla tietokoneella ja kiintolevy hajoaa, eikä varmuuskopioita ole, ovat lompakossa olleet bitcoinit lopullisesti mennyttä koko bitcoin-taloudessa. Hukkaamisriskiä voi pienentää säilyttämällä bitcoineja ulkopuolisella palveluntarjoajalla. Tällöin luotettavuus riippuu palveluntarjoajan luotettavuudesta. Palveluntarjoaja Mt.Gox teki 2013 konkurssin, jonka yhteydessä paljastui petollista talletettujen bitcoinien väärinkäyttöä. Lukuisat palveluun bitcoineja tallettaneet menettivät talletuksensa.
Jos bitcoin-lompakkoa säilyttää omalla tietokoneellaan, voi tietokoneelle pääsevä murtautuja tai haittaohjelma varastaa bitcoinit helposti.
Bitcoinien rahavarannon arvo on kasvanut sen perustamisen jälkeen aaltomaisesti. Se on vähintään tuplannut arvonsa vuosina 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2015 ja 2016. Kokonaisarvon kasvaessa ja bitcoinien omistuksen hajaantuessa arvon heilahtelu eli volatiliteetti on viime vuosina vähentynyt. Bitcoineja omistavan on edelleen syytä suhtautua siihen riskipitoisena omistuksena tai sijoituksena, sillä hinnan heilahtelu on edelleen voimakkaampaa kuin muilla yleisimmillä valuutoilla. Bitcoinien kokonaisarvo on vuoden 2017 kesällä liikkunut 30 ja 50 miljardin välillä.
Yleisesti stabiiliutta eli matalaa volatiliteettia pidetään hyvän valuutan ominaisuutena. Bitcoinien arvon voimakkaat heilahtelut ovat osaltaan pitäneet sen suosion vaihdon välineenä alhaisena. Toisaalta bitcoineja pitkäaikaisesti omistaville heilahtelusta koituvaa haittaa on vähentänyt se, että sen arvo on kasvanut hyvin voimakkaasti.
BitCoinin skaalattavuus on huono. Verkko pystyy käsittelemään korkeintaan kolme siirtoa sekunnissa. Esimerkiksi luottokorttiyhtiö Visa pystyy käsittelemään 2000 siirtoa sekunnissa. Heinäkuussa 2017 käyttöön otettu
Segregated Witness -laajennus pystyy kaksinkertaistamaan Bitcoinin siirtojen määrän.
Kesäkuussa 2017 arvioitiin että Bitcoin-verkon ylläpito kuluttaa 32 TWh vuodessa. Määrä on sama jonka Tanska kuluttaa. Laskelmien mukaan jokainen siirto Bitcoin-verkossa vie 250 kWh energiaa. Arvioitiin että silloisella kasvuvauhdilla verkko kuluttaisi saman verran energiaa kuin koko maapallon energiankulutus on vuoteen 2020 mennessä.
Bitcoin on yksi ensimmäisistä kryptovaluutan toteutuksista. Ensimmäisenä yhden mahdollisen kryptovaluutan kuvaili Wei Dai Cypherpunks-postilistalla vuonna 1998. Bitcoinista on irronnut kaksi muuta kryptovaluuttaa: Bitcoin cash (elokuun alussa 2017) ja Bitcoin gold (24. lokakuuta 2017).
Bitcoinin jälkeen markkina-arvoltaan suurimpia kryptovaluuttoja olivat marraskuun 2017 loppupuolella Ethereum (ETH, 2015-), Bitcoin cash (BCH, 2009/2017-), Ripple (XRP, 2013-), Litecoin (LTC, 2011-) ja Dash (DASH, 2014-).
Eräät uudemmat kryptovaluutat kuten Monero pyrkivät ratkaisemaan Bitcoinin puutteellisen anonymiteetin.