hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Kansantalous
Kansantalous tarkoittaa yhteiskunnan talouden muodostamaa kokonaisuutta. Kansantalouden toimintaa voidaan tarkastella jakamalla toimijat talousyksiköihin. Kansantalouden tilinpito tarkastelee talousyksiköiden välisiä virta- ja varantotietoja. Tilinpidon pohjalta lasketaan tärkeimmät talouden tunnusluvut kuten bruttokansantuote. Kansantalouden toimintaa tutkii lähinnä makrotaloustiede.
Yksinkertaistaen talous voidaan jakaa kotitalouksiin ja yrityksiin. Kotitaloudet omistavat tuotannontekijät ja kuluttavat hyödykkeitä. Yritykset ostavat tuotannontekijöitä ja tuottavat hyödykkeitä. Vuosittainen hyödykevirta muodostaa kansantuotteen ja tuotannontekijöistä maksettava tulovirta muodostaa kansantulon. Kansantuotteen ja kansantulon erona on, että kansantulosta on vähennetty ulkomailta saadut tuotannontekijätulot.
Kansantalouden tilinpidossa talousyksiköt jaetaan tarkemmin kuuteen ryhmään, joita kutsutaan institutionaaliseksi sektoriksi. Kun halutaan tarkastella tuotantoprosesseja, käytetään toimialaluokitusta, joka pohjautuu toimipaikkatietoon. Toimipaikka on tavaroita tai palveluita tuottava institutionaalinen yksikkö.
Seuraavassa on muun muassa Tilastokeskuksen käyttämä institutionaalinen sektorijako:
Talous jakautuu useisiin eri markkinoihin. Periaatteessa markkinoita on yhtä monta kuin hyödykkeitä. Tämän määritelmän ongelmana on, että hyödykkeet voidaan erotella lähes mielivaltaisen tarkasti. Esimerkiksi samalla hyödykkeellä eri kaupungeissa voi olla eri markkinat ja toisaalta jokaisella jogurttimaulla on omat markkinansa. Karkeammalla tasolla markkinat jaetaan kulutushyödyke- ja tuotannontekijämarkkinoihin. Vapailla markkinoilla hyödykkeiden tuotantomäärät määräytyvät kysynnän ja tarjonnan mukaan.
Tuotannontekijämarkkinat jaetaan työ-, raha- ja raaka-aine eli luonnonvaramarkkinoihin. Työmarkkinat ovat poliittisesti tärkein, koska niillä määräytyy palkkataso ja työttömyys. Työmarkkinat ovat myös siitä poikkeuksellinen markkina, että ne ovat säädeltyjä eikä tavanomainen kysyntä ja tarjonta -malli kuvaa sitä kovin hyvin.
Kognitiivinen psykologia
Kognitiivinen psykologia on psykologian osa-alue, joka tutkii ihmisen tietoa käsitteleviä prosesseja, esimerkiksi muistin, oppimisen, ajattelun, havaitsemisen, tarkkaavaisuuden, luovuuden ja ongelmanratkaisun toimintaa. Se perustuu kognitivismille ja syntyi 1900-luvun jälkipuolella syrjäyttäen behavioristisen psykologian vallitsevana psykologian koulukuntana.
Kognitiivinen psykologia rakentuu kokeelliselle ja tieteelliselle tutkimukselle eikä se kognitivismin nimissä ota esimerkiksi introspektiota ainoana tai luotettavimpana tiedonlähteenä. Tarkkaa ajankohtaa kognitiivisen psykologian synnylle on vaikea määrittää, mutta se sai merkittäviä sysäyksiä tekoälyn ja kognitiotieteen synnyn myötä 1956. Termi yleistyi käyttöön Ulrich Neisserin vuonna 1967 kirjoittaman kirjan "Cognitive psychology" ansiosta.
Kognitiotiede on kognitiivista psykologiaa lähellä oleva tieteenala, joka tutkii kognitivismia sinänsä ja sen taustaoletuksia enemmän kuin psykologian käytännön tutkimusta.
Kognitiivisessa neuropsykologiassa puolestaan pyritään reduktionistisesti yhdistämään kognitiivisen psykologian löytämiä moduuleja ja mekanismeja neurotieteen kanssa. Kognitiivinen psykologia on jaettavissa karkeasti neljään osa-alueeseen:
Skeemat
Havaitseminen
Oppiminen
Muisti
Kieli
Ajattelu
Kiinan kansantasavallan presidentti
Kiinan kansantasavallan presidentti (yksink. 中华人民共和国主席, tarkka käännös "Kiinan kansantasavallan puhemies") on Kiinan kansantasavallan päämies. Tehtävä luotiin uudelleen Kiinan perustuslaissa vuonna 1982. Muodollisesti presidentti valitaan Kiinan kansankongressissa. Käytännössä valmistelutoimikunta suosittelee ehdokkaaksi yhtä henkilöä.
Tällä hetkellä Kiinan presidenttinä toimii Xi Jinping. Aiemmin presidenttinä ovat toimineet Li Xiannian (1983-1988), Yang Shangkun (1988-1993), Jiang Zemin (1993-2003) ja Hu Jintao (2003-2013). Täten ennen Mao Zedong (1954-1959) ja Liu Shaoqi (1959-1968) toimivat vastaavassa tehtävässä, mutta nimikkeellä puhemies.
Nykyisen perustuslain mukaan Kiinan presidentti saattaa voimaan Kansankongressin hyväksymät säädökset, nimittää ja poistaa hallituksen jäseniä, myöntää valtion mitaleja ja kunniatitteleitä Kansankongressin ja sen pysyväiskomitean päätösten mukaisesti, myöntää armahduksia, voi määrätä poikkeuslain, voi julistaa sotatilan ja antaa mobilisaatiokäskyn, vastaanottaa ulkomaalaisten diplomaattiedustajien valtuutuskirjeet Kiinan kansantasavallan nimissä, nimittää ja poistaa Kiinan ulkomaille lähettämiä diplomaatteja, sekä hyväksyy ja kumoaa kansainvälisiä sopimuksia.
Maon aikojen jälkeen Kiinassa on noudatettu kollektiivisen johdon periaatetta diktatuurin välttämiseksi. Presidentti on Kansankongressin alainen ja saa ohjeensa suoraan tältä valtionhallinnon korkeimmalta elimeltä.
Vuonna 1982 presidentin valtakausien määrä rajoitettiin kahteen kauteen. Maaliskuussa 2018 kansankongressi poisti rajoitukset äänin 2 958 puolesta, 2 vastaan ja 3 poissa.
Kosmologia
Kosmologia ( - κόσμος, kosmos, 'kaikkeus' ja -λογία, -logia, 'oppi') on maailmankaikkeuden rakennetta ja historiaa tutkiva tiede. Kosmologia tutkii kaikkeutta kokonaisuutena ja liittyy näin vahvasti niin tähtitieteeseen kuin fysiikkaankin. Erityisesti nykyajan kosmologia keskittyy kaikkeuden alkuperään liittyviin kysymyksiin.
Kosmologian kehitykseen vaikutti suuresti Einsteinin yleinen suhteellisuusteoria. Myös kvanttimekaniikka on keskeisessä asemassa. Yksi fysikaalisen kosmologian keskeisistä nykyisistä teorioista on alkuräjähdysteoria.
Yleinen suhteellisuusteoria alettiin vuodesta 1962 alkaen yhdistää kosmologian, gravitaation ja pimeän aineen tutkimuksiin. Ne antoivat vastauksia pohdintoihin, miten universumi on syntynyt ja miten se kehittyisi tulevaisuudessa. Yksi merkkipaalu alan tutkimuksissa on Roger Penrosen ja Stephen Hawkingin vuonna 1973 ilmestynyt teos "The Large Scale Structure of Space-Time", joka selitti teorian aika-avaruuden vääristymien näkökulmasta.
Seuraavilla satelliiteilla on kartoitettu kaikkeuden alkuaikoja:
Kunta (matematiikka)
Kunta () matematiikassa on epäformaalisti sanottuna joukko, johon on määritelty neljä peruslaskutoimitusta siten, että laskutoimitukset noudattavat tavallisia laskulakeja, ja laskutoimitusten tulos kuuluu samaan joukkoon. Esimerkiksi rationaaliluvut muodostavat kunnan, mutta kokonaisluvut eivät, koska jakolaskun tulos ei ole välttämättä kokonaisluku. Kuntia tutkiva matematiikan ala on algebra.
Joukko formula_1 on kunta, jos se täyttää seuraavat ehdot:Määritelmässä siis käytetään kahta laskutoimitusta. Vähennyslasku voidaan määritellä summan ja vasta-alkion avulla, formula_29, ja jakolasku vastaavasti tulon ja käänteisalkion avulla.
Toisella tavalla sanoen kunta on kommutatiivinen rengas joka sisältää kaikkien alkioidensa formula_30 käänteisalkiot.
Tunnetuimmat kunnat ovat rationaaliluvut ℚ, reaaliluvut ℝ ja kompleksiluvut ℂ. Reaaliluvut ovat rationaalilukujen kuntalaajennus ja kompleksiluvut reaalilukujen kuntalaajennus, mutta kaikki kunnat eivät muodosta samanlaista laajennusten jonoa. Esimerkiksi gaussin rationaalit, eli kompleksiluvut joiden reaali- ja imaginääriosat ovat rationaalilukuja, muodostavat kunnan. Gaussin rationaalit ja reaaliluvut eivät ole kumpikaan toisensa kuntalaajennuksia.
Muita äärettömiä kuntia ovat esimerkiksi algebralliset lukukunnat formula_31, kaikkien algebrallisten lukujen kunta 𝔸, ja polynomien osamäärät eli rationaalifunktiot.
Äärellinen kunta syntyy yksinkertaisimmin siten, että joukoksi valitaan kokonaisluvut formula_32, jossa p on alkuluku, ja yhteenlasku ja kertolasku määritellään s.e. tuloksesta otetaan jakojäännös luvulla formula_33.
Vaikka nimitykset (yhteenlasku, kertolasku, summa, tulo) antavat mielikuvan, että kunnassa pelataan luvuilla, niin näin ei välttämättä ole – alkiot voivat olla muitakin käsitteitä kuin lukuja. Nollalla merkityn alkion formula_5 ei senkään tarvitse olla "oikea nolla", vaan se on vain yhteenlaskussa vaikuttamaton alkio (yhteenlaskun neutraalialkio); samaten on ykkösellä merkitty formula_19 vain kertolaskussa vaikuttamaton alkio(kertolaskun neutraalialkio).
Katakana
Katakana () on toinen japanin kielessä käytetyistä tavumerkistöistä. Katakanaa käytetään eniten lainasanojen ja ei-japanilaisten nimien kirjoittamiseen tai tekstin korostamiseen esimerkeissä mainosteksteissä; sitä on joskus verrattu kursiiviin.
Katakanaa käytetään toisinaan myös eläinten ja luonnon ääniä kuvaavien sanojen sekä kasvi- ja eläinlajien nimien kirjoittamiseen. Japanilaisessa sarjakuvassa katakanaa käytetään myös kuvaamaan normaalista poikkeavalla äänellä lausuttua ilmaisua, esimerkiksi etäisenä kaikuna kuultua puhetta tai poikkeavaa painotusta. Varhaiset tietokoneet kykenivät näyttämään vain katakana-merkkejä, ja vaikka nykyisissä tietokoneissa ei moista rajoitusta olekaan, on koneiden viestit ja robottien puhe sarjakuvissa usein kirjoitettu katakanalla. Tällä tyylikeinolla saadaan aikaan konemainen tuntu.
Alla olevassa taulukossa näkyvät tavalliset katakanat sekä joitain harvinaisempia yhdistelmiä. Punaiset merkit on poistettu käytöstä.
Kemiallinen kaava
Kemiallinen kaava ilmoittaa kemiallisen yhdisteen koostumuksen eli molekyylin tai kaavayksikön atomit ja niiden määrän. Jokaisella alkuaineella on oma symbolinsa eli "kemiallinen merkkinsä", jossa on yksi iso kirjain tai yksi iso ja pieni kirjain (poikkeuksena keinotekoiset alkuaineet alkaen järjestysluvusta 117 (mukaan lukien 115), jotka tunnetaan väliaikaisnimillään ja -merkeillään). Kunkin alkuaineen atomien lukumäärä yhdisteessä tai kaavayksikössä ilmoitetaan alaindeksillä.
Suhdekaavoiksi sanotaan kemiallisia kaavoja, jotka ilmaisevat kemiallisen yhdisteen atomien määrien suhteen. Suhdekaavasta käytetään joskus myös nimitystä bruttokaava.
Esimerkkejä
Natriumkloridi eli ruokasuola muodostuu kiteistä, joissa on kiteen koosta riippuen eri määrä natrium- (Na) ja kloridi-ioneja (Cl). Ioneja on kuitenkin aina samassa suhteessa 1:1, joten natriumkloridin kaavayksikkö ja samalla koko yhdisteen kaava merkitään NaCl.
Vesi koostuu vety- ja happiatomeista suhteessa 2:1, joten sen suhdekaava on HO. Sama kaava kertoo myös yhden vesimolekyylin atomien määrän ja on siis myös "molekyylikaava".
Glukoosissa on hiili-, vety ja happiatomien suhde on 1:2:1. Sen suhdekaava on siten "k"(CHO), missä "k" on sopiva kokonaisluku. Tällaista kaavaa sanotaan usein myös "empiiriseksi kaavaksi", koska yhdisteen atomimäärien suhde voidaan määrittää kokeellisesti. Glukoosimolekyylissä tiedetään olevan 6 hiiliatomia eli "k" on 6, joten glukoosin molekyylikaavaksi tulee CHO. Glukoosimolekyylejä on kuitenkin useammanlaisia ja joillakin muillakin yhdisteillä voi olla sama molekyylikaava, joten kaava ei kuvaa yhdistettä riittävän tarkasti. Yhdisteitä, joilla on sama molekyylikaava sanotaan toistensa isomeereiksi.
Yllä oleva molekyylikaava voi kuulua kahdelle eri yhdisteelle: etanolille tai dimetyylieetterille. Jotta tiedettäisiin kummasta yhdisteestä on kysymys, kirjoitetaanEtanoli ja dimetyylieetteri ovat siis isomeerejä. Atomin merkintäjärjestyksellä pyritään kuvaamaan molekyylin rakennetta, mutta usein tarvitaan vielä edellistä yksityiskohtaisempia kaavoja, joihin merkitään sidokset viivoilla. Tällaisia kaavoja nimitetään rakennekaavoiksi.
Ioni on hiukkanen, jolla on sähkövaraus ja joka voi koostua yhdestä tai useammasta atomista. Ionin varaus merkitään sen kaavaan kemiallisen merkin tai merkkiyhdistelmän oikeaan yläkulmaan.
Esimerkki
Isotoopit ovat saman alkuaineen erimassaisia atomeja, joiden eroavuus voidaan merkitä kaavaan näkyviin. Merkintätapa riippuu tilanteesta.
Esimerkki
Hiilellä on (C) isotooppi C-12. Luku 12 on tämän hiilen isotoopin massaluku. Samaa isotooppia voidaan kuvata myös kirjoittamalla massaluku kemiallisen merkin vasempaan yläkulmaan, C. Massaluvun lisäksi kaavaan kirjoitetaan joskus myös järjestysluku kemiallisen merkin vasempaan alakulmaan, formula_1.
Läntinen Han-dynastia
Läntinen Han-dynastia hallitsi Kiinassa 206 eaa.–24 jaa.. Tämä oli osa Han-dynastiaa.
Han-dynastian perusta ei poikennut merkittävästi Qin-dynastiasta. Ensimmäiset Han-keisarit olivat Qinin hallitsijoiden perillisiä ja jatkoivat heidän työtään. Perinteinen historiankirjoitus maalaa hyvin tumman kuvan ensimmäisestä keisarista tyranniotteineen ja pitää Han-dynastian aikaista älymystön kohtelua ylivertaisena. Kuitenkin dynastioilla oli samat käsitykset filosofiasta ja uskonnosta. Valtion ulkopuoliset olosuhteet pysyivät samanlaisina ja keisari Wun valtakaudella (141 eaa.–87 eaa.) ensimmäisen keisarin aloittamat laajennusyritykset Mongoliaan, Koreaan, keski-Aasiaan, etelä-Kiinaan ja Vietnamiin yksinkertaisesti jatkuivat noin sadan vuoden tauon jälkeen.
Pidemmällä aikavälillä Han-dynastiassa kuitenkin tapahtui evoluutiota, joka erotti sen Qin-dynastiasta. Tähän vaikuttivat talouden laajeneminen, kiinalaisten ja aroilla asuvien kansojen suhteiden muuttuminen, keskushallinnon voimistuminen, valtion otteen heikkeneminen maanviljelijöistä ja niin edelleen. Jo Han-dynastian perustaja Liu Pang kuitenkin lievensi Qin-dynastian julmia rangaistuksia.
Läntinen Jin-dynastia
Läntinen Jin-dynastia (myös Tsin tai Chin, 西晉 (yksinkertaistetuilla merkeillä 西晋) [xī jìn]) hallitsi Kiinassa 265–316. Sen perusti Sima-perhe (司馬). Pääkaupunkina toimi vuoteen 311 saakka Luoyang, kunnes Han Zhaon joukot vangitsivat keisari Huain. Tällöin pääkaupunki siirrettiin Chang’aniin, kunnes sekin vallattiin vuonna 316.
Kun dynastia valloitti Wu-kuningaskunnan vuonna 280, koko maa oli jonkin aikaa taas yhdistettynä Jin-dynastian alaisuudessa. Kahdeksan prinssin sodan jälkeen Jin-dynastia ei kuitenkaan pystynyt estämään paimentolaisten hyökkäyksiä ja kansannousuja. Chang’anin valtauksen jälkeen hovi pakeni etelään Jiankangiin (lähellä Nanjingia) Longya:n prinssin suojiin. Tämä prinssi nimettiin sitten Jin-keisariksi ja Itäinen Jin-dynastia sai alkunsa.
Läntinen Wei-dynastia
Läntinen Wei-dynastia hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta vuosina 535–556. Läntinen Wei oli yksi Pohjoisista dynastioista. Sen pääkaupunkina toimi Chang’an.
Muut Pohjoiset dynastiat olivat:
Liao-dynastia
Liao-dynastia (遼朝 [Liáo cháo]) hallitsi osaa pohjois-Kiinasta 916 – 1125. Sitä kutsutaan myös kitaanidynastiaksi (tai khitaani) - itse asiassa Liao-nimi sille annettiin vasta 947. Dynastian perusti Yelü (耶律 [yē lǜ])-perhe kitaaniheimosta Tang-dynastian loppuvaiheissa 907, aikakausinimen sille antoi Yelü A Bao Ji vuonna 916.
Jin-dynastia löi sen vuonna 1125, joskin Yelü Da Shin (耶律大石 yē lǜ dà shí) johdolla perustettiin vielä Läntinen Liao-dynastia 1125-1220, joka tunnetaan myös nimellä Karakitain valtakunta. Se säilyi aina Tšingis-kaanin mongoliratsuväen tuloon saakka.
Liao-dynastia harrasti varsinaisia valloitussotia yksinkertaisten iskujen sijaan. Vuonna 946 he valloittivat Song-dynastian pääkaupunki Kaifengin (Bian) ja jatkoivat hyökkäyksiä Song-joukkoja vastaan. Kyllästyttyään jatkuviin taisteluihin paimentolaisia vastaan, Kiinan hallitus (siis Song-dynastia) tarjosi rauhansopimusta rajojen rauhoittamiseksi vuonna 1005. Tämän saadakseen heidän oli kuitenkin maksettava valtavia tribuuttilahjoja pohjoisen paimentolaisjohtajille. Pidemmän päälle nämä korkeat kustannukset osoittautuivat kannattaviksi, sillä Liao-dynastian hallitsijat saivat leppoisat olot kiinalaisten heille takaamilla tuloilla. He tottuivat nopeasti kiinalaiseen elämäntapaan, arvostivat kehittynyttä hallintojärjestelmää ja ryhtyivät maatalous- ja teollisuustuotantoon.
Liao-kitaanit kiinalaistuivat, ja tämä taloudellisten ja sosiaalisten arvojen muutos hävitti heidän sotaintonsa. Jo 900-luvulla he kehittivät oman kirjoitusjärjestelmänsä, joka ideoitiin kiinan kirjoitusjärjestelmän pohjalta, tosin se ei oikein soveltunut kitaanin kaltaiseen agglutinoivaan kieleen.
Vuonna 1120 Song-dynastian hallitus muodosti liittouman Mantšurian Jin-keisarikunnan kanssa hyökätäkseen Liao-valtakuntaa vastaan. Sisäisten riitojen heikentämä Liao-hallinto kärsi tappion Jin-dynastian hyökkäyksissä ja vetäytyi länteen, missä uusi Läntisen Liaon kuningaskunta perustettiin (turkiksi: Karakitan - "Musta kitaani"; kiinaksi: Hei Han 黑汗). He ottivat mukaansa kiinalaiset tavat, ja koska heissä oli huomattava määrä nestorianisteja, heistä on lähtöisin tarina Sisä-Aasian pappi-kuningas Johanneksesta. Mongolit valloittivat läntisen Liaon vuonna 1218.
Luettelo Suomen kunnista
Tämä artikkeli on luettelo Suomen nykyisistä kunnista. Kuntaliitosten yhteydessä hävinneet kunnat ovat sivulla luettelo Suomen entisistä kunnista ja tapahtuneet muutokset sivulla luettelo Suomen kuntamuutoksista. Vuoden 2019 alusta kuntia on 311, joista 107 käyttää kaupunki-nimitystä.
Kaupunki-nimitystä käyttävät kunnat on lihavoitu ja lisäksi kunnan käyttämä nimitys on mainittu nimitys-sarakkeessa. Luettelon viidennessä sarakkessa on ilmoitettu kunnan viralliset kielet. Luettelon kuudennessa sarakkeessa on mainittu se paikkakunta (yleensä taajama), jossa kunnan hallinnollinen keskus sijaitsee. Nämä ovat tavallisesti taajamia, mutta eräissä tapauksissa kuntakeskukset ovat kasvaneet yhteen toisen taajaman kanssa. Usean Ahvenanmaan kunnan (mukaan lukien Luhangan Manner-Suomessa) kuntakeskus ei muodosta taajamaa liian pienen väestöpohjan vuoksi. Luettelon seitsemännessä ja kahdeksannessa sarakkeessa on ilmoitettu mihin maakuntaan ja seutukuntaan kunta kuuluu. Väkilukutietojen ajankohta on . Kuntien kokonaispinta-alat ja maapinta-alat puolestaan ovat ajankohdalta . Merialueet eivät ole mukana kokonaispinta-aloissa. Väestötiheydet on laskettu väkilukujen ja maapinta-alojen perusteella.
Kuntien väkiluvun osalta mediaanissa on (). Kuntien pinta-alan osalta mediaanissa on ( km²). Suomen pinta-alaltaan suurin Inarin kunta vastaa pinta-alaltaan lähinnä 17 363 neliökilometrin laajuista Swazimaata. Suomen pienin kunta, Espoon keskellä oleva Kauniainen puolestaan on kokoluokaltaan saman kokoinen kuin maailman toiseksi pienin valtio Monaco. Kuntien mediaanissa väestötiheyden osalta on ( as./km²).
Luettelo itsenäisistä valtioista
Tämä on luettelo itsenäisistä valtioista. Suomi on tunnustanut 195 valtion itsenäisyyden.
Luettelo pääkaupungeista
Tämä on lista kansallisista pääkaupungeista valtioiden nimien aakkosjärjestyksen mukaan.
Lautta
Lautta on vene tai laiva, joka kuljettaa matkustajia ja mahdollisesti heidän kulkuneuvojaan suhteellisen lyhyillä reiteillä, säännöllisellä aikataululla. Ohjausvaijerilla varustettuja lauttoja kutsutaan losseiksi.
Lautat muodostavat tärkeän osan julkisen liikenteen järjestelmästä monissa rannikkokaupungeissa, koska ne mahdollistavat suorat yhteydet pisteiden välillä paljon halvemmalla kuin sillat tai tunnelit.
Pientä matkustaja-alusta joka pysähtyy usein kutsutaan vesibussiksi.
Pitemmän matkan laivat yhdistävät monia saaria toisiinsa, sisä- tai mannermaahan. Vilkkain näistä on lauttareitti Englannin kanaalissa, joka yhdistää Ison-Britannian muuhun Eurooppaan.
Vesikulkuneuvoja on suunniteltu hyvin erilaisiksi, riippuen reitin pituudesta, vaaditusta matkustaja- tai kulkuneuvokapasiteestista, nopeusvaatimuksista ja laivan kohtaamista sääolosuhteista. Kantosiipialuksia on käytetty suosituilla lyhyehköillä reiteillä kuten Helsinki–Tallinna, koska ne tarjoavat suuria nopeuksia. Katamaraanit liikennöivät myös yllä mainitulla reitillä ja ne kilpailevat perinteisiä autolauttoja vastaan.
Ilmaisia lauttoja kulkee eräissä maailman kolkissa, kuten Lontoossa Thamesjoella, Amsterdamissa IJlahdella ja myös Suomessa yleiseen tieverkkoon kuuluvilla lautta- ja lossiosuuksilla, joista huolehtii Suomen Lauttaliikenne Oy.
Laskutoimitus
Laskutoimitukseksi kutsutaan matematiikassa tiettyjä vakiintuneita tapoja liittää yhteen tai kahteen alkioon yksi alkio. Aritmetiikassa laskutoimitukset ovat toimintoja, joissa yhden tai kahden luvun avulla muodostetaan uusi luku, jota kutsutaan laskutoimituksen arvoksi. Yhteenlasku formula_1 on esimerkki laskutoimituksesta, jossa otetaan kaksi lukua (formula_2 ja formula_3) ja niiden pari muodostaa uuden luvun formula_4.
Neljä peruslaskutoimitusta ovat:
Yleisesti alkeislaskutoimituksiksi käsitetään mm.:
Peruslaskutoimitukset ovat neljä tärkeintä luvuilla tehtävää laskutoimitusta. Ne ovat yhteenlasku, vähennyslasku, kertolasku ja jakolasku.
Yhteenlasku on luvun lisääminen toiseen. Riippumatta siitä, missä järjestyksessä lukuja yhteenlasketaan toisiinsa, lopputulos on aina sama. Jos positiivisia lukuja lisätään toisiin positiivisiin lukuihin, tulos on aina positiivinen luku. Samoin jos negatiivisia lukuja lisätään negatiivisiin lukuihin, tulos on aina negatiivinen. Yhteenlaskua merkitään "plus"- tai summamerkillä: formula_5
Vähennyslasku on yhteenlaskun käänteistoiminto. Se liittyy yhteenlaskuun siten että jos kaksi lukua lasketaan yhteen, vähentämällä summasta toinen yhteenlasketuista luvuista saadaan lopputulokseksi se toinen.
formula_6
Vähennyslasku on siinä suhteessa epäsymmetrinen, että vaihtamalla keskenään luku, josta vähennetään, ja luku, joka vähennetään, erotukset ovat samat vain erityistapauksissa.
formula_7
Kertolasku voidaan palauttaa yhteenlaskuun siten, että kertolaskussa lisätään toisiinsa kertojan osoittama määrä kerrottavia. Kertojan ja kerrottavan vaihtaminen keskenään ei vaikuta lopputulokseen eli kertolasku on vaihdannainen. Erikoistapauksena mainittakoon, että nollalla kertominen tai nollan kertominen tuottaa aina tulokseksi luvun nolla riippumatta siitä, millä luvulla se kerrotaan tai mikä luku sillä kerrotaan.
Jakolasku ei suoraan palaudu yhteenlaskuun.
Matematiikassa laskutoimitukselle ei aina anneta formaalia määritelmää, ja annetut määritelmät voivat vaihdella kirjallisuudesta ja asiayhteydestä riippuen. Yleensä magmoja ja niiden erikoistapauksia käsiteltäessä joukon formula_8 laskutoimitus määritellään kuvaukseksi formula_9 eli näissä yhteyksissä laskutoimitus on synonyymi binäärioperaatiolle (esimerkiksi (Kalevi Suominen: Algebra II). Laskutoimituksen ei välttämättä tarvitse operoida lukuja. Esimerkiksi edellisen määritelmän mukaan joukko-opillinen leikkaus ja unioni ovat laskutoimituksia mielivaltaisen joukon formula_8 potenssijoukolle formula_11 Näin määriteltynä rationaalilukujen yhteenlasku on laskutoimitus, mutta rationaalilukujen jakolasku määriteltynä funktiona formula_12 ei ole. Tämä ei kuitenkaan estä kutsumasta jakolaskua laskutoimitukseksi muissa yhteyksissä, kuten esimerkiksi aritmetiikassa .
Vektoriavaruuksissa vektorin kertominen skalaarilla, joka on kuvaus formula_13, saatetaan katsoa laskutoimitukseksi koulukunnasta riippuen. Toisinaan myös vektorien sisätuloa voidaan kutsua laskutoimitukseksi.
Joskus täsmällistä määritelmää ei anneta lainkaan, vaan laskutoimituksiksi kutsutaan niitä kuvauksia, joiden on rakenteellinen merkitys vastaa yhteen- ja kertolaskun roolia eri lukujoukoissa.
Luettelo korttipeleistä
Tämä on luettelo korttipeleistä.
Luettelo valtioista pinta-alan mukaan
Tämä on luettelo maailman maista pinta-alan mukaisessa suuruusjärjestyksessä. Pinta-alat on annettu neliökilometreinä.
Logiikkapohjainen ohjelmointikieli
Logiikkapohjainen ohjelmointikieli kuvaa maailman faktoina ja faktojen välisinä suhteina. Esimerkiksi "Ville on Kallen isä, Matti on Villen isä, X on Y:n poika, jos Y on X:n isä ja jälkeläinen on poika tai pojan jälkeläinen" kuvataan prolog-kielellä näin:
Nyt kyselyssä "kuka on Matin jälkeläinen" todetaan ensin, että säännön 4 mukaan X on Matin jälkeläinen, jos X on Matin poika, ja säännön 3 mukaan X on Matin poika, jos Matti on X:n isä, ja säännön 2 mukaan Matti on Villen isä. Samalla tavoin Kalle todetaan Matin jälkeläiseksi käyttäen kaikkia viittä sääntöä.
Ehdottomasti tunnetuin logiikkapohjainen ohjelmointikieli on edellä kuvattu prolog.
Lukas Moodysson
Karl Frederik Lukas Moodysson (s. 17. tammikuuta 1969 Malmö, Ruotsi) on ruotsalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja kirjailija. Hänen tunnetuimmat elokuvansa ovat "Fucking Åmål" ja "Lilja 4-ever". Ohjaajana Moodyssonilla on ollut merkittävä osuus ruotsalaisen elokuvan nostamisessa uuteen loistoon. Kirjailijana Moodysson on julkaissut runoja ja proosaa.
Lukas Moodysson julkaisi ensimmäisen runokokoelmansa 17-vuotiaana. Vuonna 1989 ilmestyi romaani "Vitt Blod". Moodysson opiskeli elokuvaohjausta Dramatiska Institutetissa Tukholmassa, jossa teki useita lyhytelokuvia.
Kahden teinitytön suhteesta kertova "Fucking Åmål" oli Ruotsissa vuonna 1998 valtava menestys. Pari vuotta myöhemmin "Kimpassa" ("Tillsammans") kertoi hippikommuunin yhteiselosta 1970-luvulla. Samasta tarinasta on tehty myös näytelmä. Molemmat elokuvat voidaan katsoa moraliteetteina, joissa on onnellinen loppu.
Myös Moodysonin seuraava elokuva "Lilja 4-ever" sisältää sanoman, mutta sanoma on aiempaa moniselitteisempi. Samoin uskonnolliset teemat tulevat esille. Elokuva kertoo ”entisen Neuvostoliiton alueella” asuvasta Liljasta, joka jää yksin äidin muutettua Yhdysvaltoihin. Hänet huijataan prostituoiduksi Ruotsiin, mutta hän onnistuu pakenemaan huoneestaan ja hyppää sillalta.
Neljäs pitkä elokuva "Ett hål i mitt hjärta" ("Reikä sydämessäni") on kuva- ja ääni-ilmaisultaan fragmentaarinen ”elokuvaessee”, jonka aiheita ovat muun muassa tosi-tv, pornografia, yksinäisyys ja ystävyys sekä isä-poikasuhteet. Moodyssonin omin sanoin elokuva käsittelee ”julkisen tilan seksualisoitumista”, mutta ei analyyttisesti vaan oireillen siitä itsekin. Myös vuonna 2006 valmistunut "Container" edustaa käsitteellisesti ja kuvallisesti kokeilevaa ilmaisua.
Moodyssonin 2009 valmistunut "Mammutti" on luonteeltaan enemmän surullinen kuin edellisten elokuvien tapaan vihainen. Kyseessä on globaali kertomus vanhemmista, jotka eivät ole läsnä lastensa elämässä.
"Isän aika" (Döden & Co) kertoo isänsä kuoleman jälkeen surutyötä tekevästä miehestä Lucasista, jonka elämässä on yhteneväisyyksiä Moodyssonin kanssa mutta joka ei ole omakuva. Kirja syntyi, kun Moodysson yritti tehdä elokuvakäsikirjoitusta. Käsikirjoituksen teko ajatui karille, ja tuloksena oli kirja, jonka pohjana on sama aineisto.
Moodysson asuu vaimonsa ja lastensa kanssa Malmössä.
Lähiverkko
Lähiverkko eli LAN () on rajoitetulla maantieteellisellä alueella toimiva tietoliikenneverkko. Esimerkiksi yhden talon koneiden muodostama tietokoneverkko tai yksittäisen yrityksen yhden toimipisteen verkko. Lähiverkon tiedonsiirtonopeus on useimmiten 10–1 000 megabittiä sekunnissa. Lähiverkkoja yhdistetään toisiinsa alueverkoilla, jotka voivat olla toteutettuina esimerkiksi kuitu-ethernet-tekniikalla. Vanhemmissa verkoissa alueverkot toteutettiin usein Frame Relay- tai ATM -tekniikoilla, mutta ne ovat vähentyneet koko ajan ja nykyisin lähes poistuneet 1GE ja 10GE-ethernetin syrjäyttäessä vanhoja tekniikkoja runkoyhteyksissä.
Lähiverkon tärkeimpiä aktiivilaitteita ovat kytkin ja toistin jotka siirtävät tietoa lähiverkon sisällä sekä reititin, jonka avulla tieto siirtyy laajaverkkoon eli WAN:iin.
Lähiverkkojen tekniikoista tärkeimpiä ovat IEEE 802 -lähiverkkotekniikat Ethernet ja WLAN. Tietokoneiden välillä käytetään nykyisin pääsääntöisesti TCP/IP-tekniikkaa. Vanhoissa verkoissa oli yleensä käytetty IPX-tekniikkaa yksin tai yhdessä TCP/IP:n kanssa, mutta tämä protokolla on jo jäänyt lähes kokonaan pois käytöstä. Langattomissa lähiverkoissa on yleensä tukiasema, johon kaikki koneet on langattomasti yhdistetty.
Luettelo valtioista väkiluvun mukaan
Tämä on luettelo valtioista väkiluvun mukaan järjestettynä. Luettelo käsittää Yhdistyneiden kansakuntien 193 jäsenvaltiota, Kiinan tasavallan (Taiwan) ja Vatikaanivaltion. Vertailun vuoksi mukana on myös muita alueita kuten useita merentakaisia alueita.
Joidenkin maiden osalta lähteenä on käytetty YK:n arviota, muiden maiden osalta tarkempi lähde on mainittu tiedon vieressä. Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan 31. lokakuuta 2012 maailman väkiluku oli noin 7 049 000 000.
YK:n vuoden 2015 väestöarvion mukaan maailmassa oli vuonna 2015 yhteensä 7 349 472 000 ihmistä. Väestön keski-ikä oli 29,6 vuotta ja väestönkasvu 1,2 prosenttia vuodessa.
Luettelo suomalaisista aikakauslehdistä
Suomessa ilmestyviä aikakauslehtiä.
Luettelo Yhdysvaltain presidenteistä
Yhdysvaltain presidentti on Yhdysvaltain valtion ja hallituksen päämies. Presidentti johtaa liittovaltion toimeenpanevaa elintä ja on asevoimien ylipäällikkö. Presidentti valitaan epäsuorasti neljävuotiselle virkakaudelle kansanäänestyksellä valitsijamieskokouksen kautta. Vuodesta 1951 alkaen presidentin toimikausien maksimimäärä rajoitettiin kahteen kauteen.
Tähän luetteloon on otettu ne henkilöt, jotka vannoivat Yhdysvaltain presidentin valan sen jälkeen kun Yhdysvaltain perustuslaki ratifioitiin vuonna 1789. Yhdysvaltain johtajista ennen ratifiointia katso siirtokuntien kongressin presidentti. Luetteloon ei ole otettu perustuslain 25. lisäyksen mukaan toimea hoitaneita väliaikaisia presidenttejä.
Viimeiset numerot osoittavat kausia, joiden ajan presidentti oli vallassa. Esimerkiksi George Washington oli toimessaan kaksi perättäistä kautta ja hänet lasketaan ensimmäiseksi presidentiksi (ei ensimmäiseksi ja toiseksi). Gerald Ford nousi presidentiksi sen jälkeen, kun Richard Nixon oli eronnut, ja toimi presidenttinä loput Nixonin toisesta kaudesta. Grover Cleveland taas oli virassa kaksi kautta, jotka eivät olleet peräkkäisiä, joten hänet lasketaan sekä 22. että 24. presidentiksi. Sen vuoksi luettelossa on 45 ”presidenttiyttä” mutta vain 44 henkilöä.
Luettelo Suomen entisistä kunnista
Tämä on aakkosellinen luettelo kuntaliitosten tai nimenmuutosten yhteydessä tai muuten hävinneistä Suomen kunnista ja kaupungeista. Kunnan nimen jälkeen on kaupunki tai muu kunta, johon se liitettiin, tai muu selvennys. Luettelossa eivät ole mukana ne kuntaliitoksissa lakkautetut entiset kunnat, joiden seuraajana on samassa kuntaliitoksessa tai vain lyhyen erinimisyyden jälkeen muodostunut uusi samanniminen kunta.
Siirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö
Lapsi
Lapsi tarkoittaa ihmistä syntymästä murrosikään.
Lakikielessä lapsi määritellään usein alle 18-vuotiaaksi. Suomen lastensuojelulaki pitää lapsena alle 18-vuotiasta. Myös Yhdistyneitten kansakuntien Lastenrahasto Unicef ja Suomen ratifioima Lapsen oikeuksien sopimus määrittelee lapsen alle 18-vuotiaaksi.
Lapsi on käsitteenä iästä riippumatta ihmisen jälkeläinen.
Alle 18-vuotiaalle on määrätty laissa huoltajat. He ovat yleensä lapsen biologiset vanhemmat. Vanhemmuus voidaan siirtää kirjallisella sopimuksella adoptiovanhemmille.
"In loco parentis" on latinaa ja tarkoittaa vanhempien sijaista. Se on juridinen termi, joka tarkoittaa lasten huoltajuutta. Suurimmassa osassa länsimaita on oppivelvollisuus, jonka myötä opettajat saavat koulussa toimia "in loco parentis" -huoltajana. Myös lastenhoitajalla tai sisaruksella saattaa hätätilanteessa olla juridisesti huoltajuuden tunnusmerkit täyttäviä oikeuksia, kunnes vanhempiin saadaan yhteys.
Kasvatus on lapsen opastamista tasapainoiseksi ja vastuulliseksi aikuiseksi.
Lapsen kehittymistä voidaan tarkastella biososiaalisesta, psykososiaalisesta, kognitiivisesta, fysiologisesta tai juridisesta näkökulmasta.
Fysiologisesti lapsuuden fysiologisen kasvun katsotaan loppuvan murrosiän (puberteetin) alkamiseen, ja sen ajatellaan alkavan heti imeväisiän kasvun jälkeen 2 vuoden iässä. Puberteetti alkaa yksilöllisesti eri iässä, tytöillä noin 10–12-vuotiaana, pojilla noin 11–14-vuotiaana. Puberteettia ja sen jälkeistä kasvun hidastumista kutsutaan nuoruuden kasvuksi. Ennen puberteettia on 7–12 vuotta kestävä vaihe jolloin lapsen fyysinen kehitys on tasaista, ja melko hidasta. Tämä vaihe alkaa noin 3-vuotiaana, ja sitä kutsutaan lapsuuden kasvuksi. Ennen tätä lapsi kasvaa voimakkaasti (noin puoli metriä) syntymän ja kolmannen ikävuoden välillä, ja kyseistä kasvuvaihetta kutsutaan imeväisiän kasvuksi.
Viime vuosikymmenten tarkat tutkimusmenetelmät ovat tuoneet lisätietoa lapsen kehittymisestä ja osoittaneet esimerkiksi Piaget'n arviot eri kehitysvaiheista virheellisiksi. Piaget esimerkiksi oli sitä mieltä, että lapsi ymmärtää vasta 1,5–2 vuoden ikäisenä esineen säilyvän, vaikka se katoaa näkökentästä, kun taas nykyisin jo 2,5-kuukautisen vauvan on osoitettu ymmärtävän esinepysyvyyden.
Kuulo-, tunto-, haju- ja makuaistit alkavat toimia noin 24. raskausviikon aikana. Näköaisti on toimintakykyinen 26. raskausviikon jälkeen. Syntyessään lapsi on likinäköinen, ja näkee vain 21 senttimetrin päähän, mutta tämä likinäkö korjautuu muutamassa viikossa. Jo viikon ikäisenä vauva osaa esimerkiksi väistää kohti tulevaa esinettä. Kuukauden ikäinen vauva pystyy erottamaan eri äänteet ja äänet toisistaan, ja vuoden ikäisenä vauva osaa erottaa oman äidinkielensä foneemit erittäin tarkasti. Vauva oppii erottamaan äitinsä äänen muiden ihmisten äänestä jo alle kaksikuukautisena.
Lapsi saattaa reagoida jo sikiöaikana ulkoisiin ääniin. Ennen puheen kehitystä vauva pyrkii vuorovaikutukseen monin tavoin, esimerkiksi ilmeillä, ääntelyillä ja liikkeillä.
Tässä luettelossa on kielellisten toimintojen tyypilliset alkamisiät.Kielellinen kehitys on nopeaa erityisesti 2–6 -vuotiaana. (=kielellisen kehityksen herkkyyskausi).
Laulava vallankumous
Laulava vallankumous () tarkoittaa vuosien 1987–1991 tapahtumia, jotka johtivat Viron, Latvian ja Liettuan jälleenitsenäistymiseen. Liikkeen nimi johtuu suurista laulujuhlista, jotka saivat neuvostovastaisen sisällön.
Laulava vallankumous kesti yli neljä vuotta, ja sen aikana tapahtui useita protesteja ja kansalaistottelemattomuutta. Yksi liikkeen käynnistymisen syy oli Neuvostoliiton aikomus tehostaa Virossa palavankiven tuotantoa, mitä pidettiin ympäristön turmelemisena.
Neuvostoliitossa tapahtui 19. elokuuta 1991 vallankaappausyritys, jonka toteuttajat halusivat palata tiukkaan neuvostokomentoon ja poistaa kansalaisvapaudet. Yritys kukistettiin kahdessa päivässä, mutta se sysäsi liikkeelle Neuvostoliiton hajoamisen. Viro, Latvia ja Liettua ilmoittivat heti eroavansa Neuvostoliitosta ja palauttavansa itsenäisyytensä.
Kun Neuvostoliiton panssarivaunut vyöryivät maaseudulle vuonna 1991 tavoitteenaan kukistaa vallankumous, Viron korkein neuvosto ja Riigikogu julistivat Viron taas itsenäiseksi. Virolaiset toimivat ihmiskilpinä suojatakseen radio- ja tv-asemia neuvostopanssareilta. Laulava vallankumous johti siihen, että Baltian maat saivat itsenäisyytensä ilman suurempaa verilöylyä, joskin joitakin ihmisiä kuoli mielenosoitusten tukahduttamisten takia.
Perimmäiset syyt liikehdintään olivat marxismi-leninismin ideologian romahtaminen, Neuvostoliiton surkea talouskehitys, ympäristökriisin kärjistyminen ja eri ”neuvostokansojen” välien kiristyminen. Baltian maissa syntyi ärtymystä, kun venäläisiä suosittiin paikallisväestön kustannuksella. Kansallisuusriidat nousivat julkisuuteen, kun Neuvostoliitossa sallittiin jonkin verran sananvapautta niin sanotun glasnostin puitteissa.
Neuvostoliitossa oli käynnissä glasnostin aika, ja Virossa oli kansan keskuudessa herännyt haaveita maan itsenäisyyden palauttamisesta.
Neuvostoliitto oli pitänyt Viroa hallussaan vuodesta 1940 lähtien, mutta ihmiset eivät olleet aiemmin organisoituneet vaatimaan itsenäisyyden palauttamista. Kansan yhdisti yhtenäisiin vaatimuksiin kesällä 1987 Tallinnan raatitorilta alkanut Laulava vallankumous. Lopuksi noin 300 000 virolaista kokoontui Tallinnan laululavan patsaalle laulamaan kansallislauluja, jotka olivat tuolloin kiellettyjä. Niistä tehtiin myös rock-sovituksia.
Linda Lovelace
Linda Susan Boreman (10. tammikuuta 1949 Bronx, New York – 22. huhtikuuta 2002 Denver, Colorado) oli yhdysvaltalainen pornonäyttelijä, joka tuli kuuluisaksi taiteilijanimellä Linda Lovelace elokuvassa "Syvä kurkku" (1972). Lovelace kertoi myöhemmin esiintyneensä elokuvassa aviomiehensä pakottamana. Hänen mukaansa filmillä nähdään käytännössä raiskauksia. Myöhemmin hänestä tuli tunnettu pornografian vastustaja.
Hän loukkaantui pahoin auto-onnettomuudessa 3. huhtikuuta 2002. Hänet irrotettiin hengityskoneesta 22. huhtikuuta ja hän kuoli 53-vuotiaana Denverissä, Coloradon osavaltiossa.
Luettelo tietokoneohjelmoijista
Tämä on luettelo merkittävistä tietokoneohjelmoijista.
Laavalamppu
Laavalamppu on somistusvalaistukseen tarkoitettu lamppu, joka koostuu kahdesta osasta: lampusta ja säiliöstä, joka on tavallisesti tehty lasista ja sisältää nestettä (usein öljyä) sekä vahaa. Lampun tuottama lämpö kuumentaa säiliön pohjalla olevaa vahaa, kunnes sen tiheys alittaa nesteen tiheyden, jolloin se nousee ylös. Säiliön yläosassa vaha jäähtyy ja sen tiheys kasvaa, kunnes se vajoaa takaisin pohjalle. Laavalamput olivat suosittuja 1960-luvulla, tosin viime vuosina ne ovat taas yleistyneet.
Vuonna 1996 yhdysvaltalainen Landon Noll kehitti kahden kollegansa kanssa patentoidun Lavarand-menetelmän, jolla laavalamppujen muodostamista kuvioista otettuja kuvia käytettiin apuna satunnaislukujen luomisessa.
Luettelo suomalaisista radioasemista
Luettelo suomalaisista radioasemista. Näiden lisäksi on tilapäisellä luvalla toimivia radioasemia.
Omalla toimiluvallaan lähettävät toisen radion kanssa ketjussa olevat asemat on mainittu erikseen. Paikallisradiot voivat olla lähetystehoiltaan sen suuruisia, että kattavat myös maakunnallisen alueradion lähetysaluetta tai lähetysalueen. Paikallisradioista jotkut ovat yhteisöradioita.
Luettelo kansainvälisistä järjestöistä
Kansainvälinen järjestö voi olla valtioiden tai erimaalaisten jäsenten perustama organisaatio. Useissa järjestöissä edustettuina ovat jäsenvaltioiden hallitukset, jolloin puhutaan valtioidenvälisistä järjestöistä ("intergovermental organisation", IGO). Kun jasenet ovat yksityishenkilöitä, puhutaan kansalaisjärjestöistä ("non-governmental organisation", NGO).
Levykeasema
Levykeasema on magneettisuutta hyväkseen käyttävä massamuistilaite. Levykeasemat olivat 1970–1990-luvuilla yleisesti käytössä tietokoneissa.
Levykeasema lukee ja kirjoittaa levykkeitä ja siten mahdollistaa tiedon siirtämisen pysyvässä muodossa paikasta toiseen ja eri koneiden välillä sekä tiedon säilyttämisen senkin jälkeen kun kone sammutetaan. Tieto tallennetaan levyn pyöriessä levykkeen urille (engl. "track") siirtämällä luku-/kirjoituspäätä eri etäisyydelle levykkeen keskustasta. Urien sisältö koostuu sektoreista (engl. "sector"). Levykkeiden yleisimmät koot ovat 8″ (noin 203 mm), 5,25″ (noin 133 mm) ja 3,5″ (noin 89 mm) aikajärjestyksessä vanhimmasta uusimpaan. Koska 5,25″ levykkeitä on kutsuttu lerpuiksi ja 3,5″ levykkeitä korpuiksi, käytössä ovat olleet myös nimitykset lerppuasema ja korppuasema.
Kotitietokoneissa käytettiin usein omaan koteloonsa asennettuja ulkoisia levykeasemia, jotka muun muassa Commodore 64:ssa kytkettiin koneeseen sarjakaapelilla. Uudemmissa 16/32-bittisissä koneissa kuten Amiga ja muissa saman sukupolven koneissa 3,5″ levykeasema oli vakiovaruste ja usein sijoitettu laitteen sivuun. Samaa järjestelyä käytettiin useissa kannettavissa tietokoneissa. Tornimallisissa PC-koneissa levykeasema asennetaan vapaaseen 3,5 tai 5,25 tuuman laajennuspaikkaan koneen kotelon etuosaan. Jollei laajennuspaikkaa voida käyttää, voidaan käyttää ulkoista levykeasemaa.
Optiset asemat, jotka lukevat ja mahdollisesti myös kirjoittavat CD-, DVD- tai Blu-ray-levyjä, sekä USB-muistit ja muistikortit ovat käytännössä syrjäyttäneet levykeasemat. Myös optiset levyasemat asennetaan levykeasemista periytyviin 5,25 tuuman laajennuspaikkoihin.
Laika
Laika (, ”Haukkuja”) oli ensimmäinen elävä olento Maan kiertoradalla.
Laika oli Moskovan kadulta löytynyt sekarotuinen narttukoira, joka painoi noin kuusi kiloa. Noin kolmevuotiasta kadulla kylmään ja koviin olosuhteisiin tottunutta koiraa pidettiin sopivana avaruuskoiraksi. Muitakin koiria koulutettiin tähän tehtävään, mutta Laika sai olla ensimmäinen avaruuteen matkaava elävä olento, kun Neuvostoliitto lennätti sen marraskuussa 1957 Maan kiertoradalle. Aluksi Laikan nimi oli "Kurdrjavka" (”Pikku kippura”), ja sitä kutsuttiin lempinimillä "Žutška" (”Pikku kirppu”) ja "Limontšik" (”Sitruuna”). Yhdysvalloissa lehdistö kutsui Laikaa nimellä "Muttnik" ("mutt" + "Sputnik", jossa "mutt" tarkoittaa sekarotuista koiraa). Monirotuisen Laikan on arveltu olleen huskyn ja terrierin sekoitus.
Neuvostoliitto lähetti Laikan sunnuntaina 3. marraskuuta 1957 kello 22:28 avaruuteen osana Sputnik-ohjelmaa. Ohjelman ensimmäinen satelliitti, Sputnik 1, oli ensimmäinen keinotekoinen Maata kiertävä satelliitti. Seuraava avaruusalus oli yli kymmenen kertaa raskaampi ja varustelultaan selvästi miehitettyjä lentoja valmisteleva lento. Laikaa kuljettava Sputnik 2 ei kuitenkaan voinut palata takaisin Maahan. Laikan moduulissa oli televisiokamera ja muita tunnistimia, jotka mittasivat sen verenpainetta ja sydämen lyöntitiheyttä. Alus kiersi radalla yhteensä viisi kuukautta.
Jo ennen Laikaa eläimiä oli laukaistu avaruuteen, mutta ballistisille radoille, jolloin kappale palaa saman tien Maan pinnalle Maan vetovoiman vaikutuksesta. Laika laukaistiin ensimmäisenä Maan kiertoradalle. Osa näistä eläimillä tehdyistä kokeista onnistui, eli raketin laukaisu tapahtui oikein ja kapselin palaaminen Maahan laskuvarjon avulla tapahtui turvallisesti. Tällöin kapselissa matkustanut eläin palasi elävänä maahan, mutta myös epäonnistumisia sattui.
Vuosina 1960–1966 vielä kahdeksan koiraa kävi Laikan lisäksi avaruudessa. Ensimmäiset kiertoradalta elävinä palautetut koirat olivat Strelka ja Belka. Kaksikon kerrotaan suorittaneen matkansa Sputnik 5:llä elokuussa 1960. Tshernushka, eli Musti, kiersi maapallon kertaalleen Sputnik 9:llä maaliskuussa 1961, juuri ennen Juri Gagarinin 12. huhtikuuta 1961 miehittämää avaruuslentoa. Tshernushkan lennolla kokeiltiin, miten astronauttia esittävä nukke selviäisi laskuvarjolla hätälaskusta.
Laikan todellista kuolinsyytä ei julkistettu moniin vuosiin lennon jälkeen, vaan Neuvostoliiton viranomaiset kertoivat Laikan joko myrkytetyn ruoalla tai kuolleen hapenpuutteeseen. Vasta lokakuussa 2002 projektissa mukana ollut tiedemies Dmitri Malašenkov paljasti, että Laika kuoli jo 5–7 tuntia laukaisun jälkeen kuumuuteen ja stressiin. Laikan yllä oli päätä lukuun ottamatta avaruuspuku, joka helpotti syke-, verenpaine- ja hengitysmittauksia, mutta se on voinut myös lisätä eläimen kokemaa kuumuutta.
Venäjän kosmonauttien keskukseen pystytettiin muistomerkki Laikan kunniaksi 50 vuotta uroteon jälkeen vuonna 2008.
Lynx (selain)
Lynx on klassinen tekstipohjainen ja monipuolisesti konfiguroitavissa oleva verkkoselain. Se on maailman vanhin yhä kehitettävä WWW-selain (1992–), ja ensimmäinen joka levisi laajalti julkiseen käyttöön. Se on tarkoitettu käytettäväksi yksinkertaisilla tekstipohjaisilla päätteillä tai niitä matkivilla pääteohjelmilla, mutta sitä voi käyttää myös komentorivikäskyillä. Lynx kuuluu useimpien Unix-käyttöjärjestelmien perusohjelmistoon. Alun perin selaimen kehittivät Kansasin yliopistossa opiskelleet Lou Montulli, Michael Grobe ja Charles Rezac vuonna 1992.
Lynx käyttää värejä informaation tyypin ilmaisemiseen. Oletusarvoisesti esimerkiksi lihavoitu teksti näkyy punaisena, kursivoitu teksti sinisenä, hyperlinkit vihreinä ja tietyllä hetkellä korostettu linkki keltaisena. Lynx ei itse osaa näyttää kuvia eikä videoita. Se ei myöskään tue Flashia tai JavaScriptia. Lynx on kuitenkin mahdollista säätää käyttämään jotakin ulkopuolista ohjelmaa kuvien näyttämiseen ja videoiden esittämiseen.
Eräs Lynxin käyttömuoto on sellainen, että järjestelmään liitetty puhesyntetisaattori lukee ääneen Lynxin esittämän tekstin; tämä on melko alkeellinen mutta hinnaltaan edullinen tapa saada Web-sivut myös näkövammaisten ulottuville. Näkövammaiset voivat käyttää Lynxiä myös pistekirjoitusnäytön avulla.
Lynxissa on nykyisin myös TLS-tuki.
Lynx näyttää verkkosivuston sisällön kuten hakukoneet sen näkevät, joten selaimen avulla voidaan tutkia sivustojen indeksointiongelmia.
Lynxin lisäksi on olemassa useita muita tekstipäätepohjaisia WWW-selaimia, kuten w3m ja Links ja siitä edelleen kehitetyt versiot kuten eLinks. Myös Emacs-editorille on oma lispillä kirjoitettu selain Emacs/W3.
Luettelo lentokoneista valmistusvuosien ja käyttötarkoituksen mukaan
Tämä on luettelo lentokoneista valmistusvuosien ja käyttötarkoituksen mukaan.
Luettelo lentokoneista
Luettelo lentokoneista tyypin, valmistajan ja prototyypin ensilennon vuoden, tai jossain tapauksissa käyttöönottovuoden mukaan järjestettynä.
Suomi
Venäjä/Neuvostoliitto
Berijev
Yhdistynyt kuningaskunta
Yhdysvallat
Tämä osio sisältää toisen maailmansodan aikaiset kevyet, keskiraskaat ja raskaat pommikoneet, syöksypommittajat, torpedopommittajat, rynnäkkökoneet ja uudenaikaisemmat pommittajat.
Maat on luetteloitu aakkosjärjestyksessä. Kansainvälisenä yhteistyönä toteutut on luetteloitu viimeisinä. Maakohtaisesti koneet on luetteloitu aakkosjärjestyksen ja ajan mukaan.
Italia Toinen maailmansota
Kylmä sota
Neuvostoliitto/Venäjä
Japani
Toinen maailmansota
Puola
Ranska
Saksa
Toinen maailmansota
Yhdistynyt kuningaskunta
Toinen maailmansota
Kylmä sota
Yhdysvallat
Toinen maailmansota
TyynimeriKansainvälisetTämä luettelo sisältää torjuntahävittäjät, raskaat hävittäjät, yöhävittäjät ja suihkuhävittäjät. Monista näistäkin on tehty malleja, joita on käytetty rynnäköintiin.
Alankomaat
Ensimmäinen maailmansota, jolloin Fokker toimi Saksassa
Sotien välinen aika
Toinen maailmansota
Intia
Italia Toinen maailmansota
Kylmä sota
Israel
Japani Toinen maailmansota
Kylmä sota
Kanada
Kiina
Korea
Ranska
Ensimmäinen maailmansota
Toinen maailmansota
Toisen maailmansodan jälkeinen aika
Ruotsi
Toisen maailmansodan jälkeinen aika
Saksa
Suomi 
Toinen maailmansota
Taiwan
Tšekkoslovakia/Tšekki
Neuvostoliitto/Venäjä
Yhdysvallat
Yhdistynyt kuningaskuntaKansainväliset
Ennätyskoneita
X-lentokoneet, mm.
Miehittämättömiä lentokoneita
Sarjatuotantoon pyrkineiden koneiden prototyyppejä
Lukumuisti
Lukumuisti eli ROM () on suoritinta käyttävän laitteen, esimerkiksi tietokoneen pysyväismuisti, johon ei voi tehdä muutoksia normaalikäytön aikana. Sen tiedot säilyvät silloinkin, kun koneesta kytketään virta pois. Varsinaisen, tehtaalla ohjelmoitavan, ROM:n tilalla on usein ohjelmoitava PROM, EPROM, EEPROM tai Flash-muisti, joista nykyään käytetään yleensä viimeksi mainittua.
Lukumuistia käytetään automaatiossa, tietokoneissa ja sulautetuissa järjestelmissä (esimerkiksi pesukoneet ja auton lukkiintumattomat jarrut).
ROM sisältää yleensä ohjelman, jolla laitteisto alustetaan ja mahdollinen käyttöjärjestelmä ladataan. Joissakin tietokoneissa ROM sisältää myös käyttöjärjestelmän, jolloin sitä ei tarvitse erikseen ladata massamuistilaitteelta.
Aidon ROM:n sisältöä ei pysty muuttamaan, mutta nykyisin käytetään tämän sijaan usein Flash-piirejä, joiden sisältöä pystyy vaihtamaan ohjelmallisesti. Tietokoneen laitteistoasetukset tallennetaan nykyisissä tietokoneissa yleensä paristovarmennettuun SRAM-muistiin.
IBM PC-yhteensopivien tietokoneiden ROM:ssa on BIOS-ohjelma (), joka sisältää määritykset siitä, kuinka esimerkiksi levyasemia, näyttöä ja virhetilanteita käsitellään. Tavallisesti ROM-BIOS sisältää myös Setup-ohjelman, jolla voidaan määritellä tietokoneen alku- ja laitteistoasetukset. Näitä asetuksia voi muuttaa Setup-ohjelmassa, joka täytyy käynnistää tietokoneen alustusvaiheessa. Monilla PC:n lisäkorteilla on omat BIOS-piirinsä, joiden sisältämä ohjelmakoodi toimii varsinaisen BIOS-ohjelman jatkeena.
Luettelo maailman korkeimmista rakennuksista ja rakennelmista
Tämä on epätäydellinen luettelo maailman korkeimmista rakennuksista ja rakennelmista. Rakennelmat kursivoituina eivät enää ole pystyssä.