Irakin sisällissota
Vuosien 2006 ja 2008 välissä Irakissa oli lahkojen välillä levottomuuksia, mitkä pidetään yleisesti sisällissotana. Väliaikaishallituksen pääministeri Ijad Allawi totesi Irakin käyvän sisällisotaa, vaikka USA ja Britannia eivät tähän termiin yhdy.
Vuoden 2006 aikana sunni ja shiia-ryhmien välillä kuolee kymmeniä ihmisiä päivässä, ja arviot olivat vuoden 2006 lopussa noin 50000 ihmistä. Myöhemmin vuoden 2006 lopussa myös YK:n pääsihteeri Kofi Annan totesi Irakin käyvän sisällisotaa.
Irakin väestöstä noin 80 % on arabeja ja 20 % kurdeja. Uskonnollisesti enemmistö arabeista on shiiamuslimeja ja kurdeista sunneja. Irak on maailman tärkeimpiä öljyntuottajamaita. Irakin Korkein oikeus tuomitsi 5.11.2006 Saddam Husseinin hirtettäväksi. Tuomio koski pääosin 148 shiia-muslimin murhaa, joka oli tehty vuonna 1982. Enemmistönä olevat shiiamuslimit kiittelivät tuomiota, sunnit muistelivat Saddamia suurmiehenä ja vannoivat kostoa.
Uskontokuntien välit tulehtuivat vuosina 2004–2007 ja maassa vallitsi sisällissota. Osapuolena oli al-Qaidan terrori-iskut Bagdadissa, jotka kohdistuivat shiia-alueille esim. moskeijoihin. Tästä seurasi puolestaan aseellisten shiiaryhmien (esim. Badr-prikaati ja Mahdin armeija) kostoiskut, kidnappaukset ja teloitukset kaupungin sunni-osissa. Sisäministeriö oli pääosin shiialaisen Badr-prikaatin entisten ja nykyisten jäsenten hallinnassa. Tämän takia shiia-enemmistöinen hallitus katsoi tilannetta sormiensa läpi.
Vuonna 2005 säädettiin perustuslaki, jossa poliittista valtaa jaettiin sektaarisin perustein. Irakin perustuslain sektaariset lähtökohdat tarkoittavat esim uskonollista identiteettiä. Tämä mahdollisti pääministerin Malikin harjoittaman politiikan, joka oli osasyy vakavaan kriisiin. johtaneen.
Irakissa kurdien itsehallinto on laajempi kuin Turkin alueella.Iranin ja Irakin sodan aikaan ja jälkeen 80-luvulla Hussein teki kosto-operaatioita kurdisiviilejä kohtaan. Pohjois-Irakin kurdialueet ovat myös merkittäviä alueen öljyesiintymien johdosta. Persianlahden sodan jälkeen 90-luvulla Yhdysvallat teki aselevon Irakin kanssa ja Irak kukisti kurdikapinan. Humanitäärinen katastrofi uhkasi kurdialuetta ja Turkin puolelle suuntavia pakolaisia. Kurdialueelle määrättiin lentokieltoalue suojaksi Irakin koneilta, ja vuonna 2006 lentokieltoalue laajeni etelä-Irakiin. Yhdysvaltojen tarkoituksen oli kaataa Saddam Husseinin hallitus, ja kurdien tuki tarvittiin tässä. Vuonna 2005 kurdeille annettiinkin itsehallinto ja kansallisuudeltaan oleva Jalal Talabani nimettiin Irakin presidentiksi. Hän toimi presidenttinä vuoteen 2014 saakka
Al-Qaidasta irtaantui jihadistiryhmä jota kutsutaan Islamilaiseksi valtioksi. Se jakaa enimmäkseen globaalin jihadismin ideologiaa, ja näkee ryhmän muslimien uskonyhteisön taistelevana etujoukkona sekä jihadiliikkeen johtajana. Yhdysvallat on luokitellut Islamilaisen valtion terroristijärjestöksi, ja myös keskeiset ulkovallat näkevät toiminnan uhkana.
Ryhmä keskittyi islamilaisen lain hallinnoiman valtion, kalifaatin, perustamiseen hallitsemilleen alueille sekä sen laajentamiseen uusia alueita valloittamalla Itä-Syyriassa ja Länsi-Irakissa sodankäynnin ja terrorismin keinoin. Tavoitteena on myös islamilaisen maailman kattava kalifaatti. Islamilainen valtio on käynyt jo monta muotoa ja nimeä. Ryhmä perustettiin vuonna 1999 ja vuonna 2002 se siirtyi Irakiin. Siitä tuli vuonna 2004 al-Qaidan ensimmäinen paikallisjärjestö, joka vastusti Yhdysvaltain miehitystä maassa. Sisällissodan vuosina 2004–2006 ryhmä keskittyi pyrkimykseensä sytyttää sisällissota Irakin sunnien ja shiiojen välille.
Sisällisodan jälkeen Islamilaisen valtion nimet ovat vielä jatkaneet kulkuaan mm Irakin ja suur-syyrian islamilainen valtio (2013–2014) ja Islamilainen valtio vuodesta 2014 eteenpäin.
Aluksi Yhdysvallat epäonnistui Osama bin Ladenin kiinniotossa ja joutui mm. Afganistanissa vaikeaan sotaan 2000-luvulla. Yhdysvaltojen sotilaallinen toiminta Irakissa toi al-Qaidalle lisää tukijoita ja kannatusta. Al-Qaida paheksuu vääränlaisen islamin uskon harjoittamista myös läntisen maailman vaikutusta. Järjestö vastustaa välillä väkivaltaisesti muita islamin harjoittajia, jotka ryhmän mukaan tulkitaan harhauskoisiksi. Ryhmittymä on tappanut tuhansia arabeja sekä sunni että shia ryhmittymistä esimerkiksi Irakissa.