Kielet Eurovision laulukilpailussa
Tämä artikkeli käsittelee Eurovision laulukilpailussa käytettyjä kieliä ja niihin liittyviä käytäntöjä. Euroviisuissa on ollut kahteen otteeseen käytössä kielisääntö, jonka mukaan kunkin maan edustuskappale tuli esittää jollakin maan virallisista kielistä. Minkäänlaista kielisääntöä ei ollut asetettu perustamisvuonna 1956, jolloin pidettiin luonnollisena, että jokainen maa laulaa omalla kielellään. Vuonna Ruotsin Ingvar Wixell esittikin kappaleensa "Absent Friends" kokonaan englanniksi, mistä seurauksena vuonna 1966 kielisääntö asetettiin voimaan. Kielisääntö vapautettiin neljäksi vuodeksi vuosina 1973–1976, jolloin kappaleet sai taas esittää millä kielellä tahansa. Tuolloin englanti valikoitui usean maan (pääasiassa Pohjoismaat ja Alankomaat) laulukieleksi. Kielisääntö oli jälleen voimassa vuodesta 1977 vuoteen 1998 asti. Laulunsanoissa sai kuitenkin olla muutama sana vieraitakin kieliä; myös kappaleen nimi sai olla vieraskielinen. Vuonna 1999 kielisääntö vapautettiin lopullisesti. Siitä lähtien englannin käyttö laulukielenä on yleistynyt hyvin voimakkaasti, ja nykyään englanti onkin ylivoimaisesti käytetyin laulukieli Euroviisuissa. Joillekin maille on myös tavanomaista käyttää samassa kappaleessa sekä englantia että omaa kieltään.
Euroopan yleisradiounionin viralliset kielet englanti ja ranska ovat myös Eurovision laulukilpailun viralliset juontokielet.
Ennen kielisäännön vapautumista ja englannin ylivaltaa suosituin laulukieli oli ranska, sillä peräti viisi maata, Ranska, Monaco, Luxemburg, Belgia ja Sveitsi, saattoivat laulaa ranskaksi. Ranskaa onkin kuultu joka ikisessä kilpailussa. Englantia on kuultu joka kerta vuodesta 1959 lähtien.
Serbia ja Portugali ovat ainoat maat, jotka ovat voittaneet kielivapauden aikana täysin omakielisellä kappaleella (Marija Šerifović – "Molitva" 2007 serbiaksi ja Salvador Sobral – "Amar pelos dois" 2017 portugaliksi). Lisäksi Ukrainan molemmissa voittokappaleissa kuullaan omaa kieltä: 2004 ukrainaa (Ruslana – "Wild Dances") ja 2016 krimintataaria (Jamala – "1944"). Kielisäännön vapautumisen jälkeen 1999 mukana olleista maista jokainen on käyttänyt lauluissaan englantia. Vuoteen 2015 ja Bojana Stamenovin kappaleeseen "Beauty Never Lies" asti jälleen Serbia oli ainoa, joka oli esittänyt kaikki laulunsa kokonaan omalla kielellään. Sen sijaan useampi maa on käyttänyt joka kerta omaa kieltään ainakin osittain: Andorra, Italia, Monaco, Portugali ja Ranska. Vasta vuonna 2015 myös Israel esitti ensimmäistä kertaa täysin englanninkielisen kappaleen (Nadav Guedj – "Golden Boy") ja Espanja vuonna 2016 (Barei – "Say Yay!"). Myös Luxemburg ja Marokko ovat käyttäneet pelkästään omia kieliään, mutta maat eivät ole olleet mukana kielisäännön vapautumisen jälkeen.
Kielisäännön vapautumisen jälkeen omaa kieltään eivät ole käyttäneet vielä kertaakaan vain Ruotsi ja Tanska. Azerbaidžan ei ole käyttänyt omaa kieltään koskaan.Suomi on ollut Suomen karsintojen valtakieli, kunnes vuodesta 2000 lähtien enemmistö kappaleista on useimmiten esitetty englanniksi. Alkuvuosina Suomen karsintoihin hyväksyttiin vain suomenkielisiä kappaleita. Suomen ruotsinkieliset nostivat asian julkiseen keskusteluun, jonka tuloksena toista kotimaista kieltä kuultiin ensimmäisen kerran vuonna 1965 Carolan kappaleen "Ge mig en grabb" myötä. Ruotsinkielinen kappale, Beatin "Fri?", voitti karsinnan ensimmäisen kerran vuonna 1990, jolloin kaikki karsinnan kolme ruotsinkielistä kappaletta sijoittuivat kilpailun neljän parhaan joukkoon.
Suomen karsinnoissa on ollut neljänä vuonna italiankielisiä kappaleita: Taina Kokkosen "Silenzio" 2002, Tomi Metsäkedon "Eternamente Maria" ja "Un posto fra le nuvole" 2006 ja Pentti Hietasen "Il mondo è qui" 2010. Myös Laura Voutilaisen kappaleessa "Kosketa mua" 2007 oli italiankielisiä osuuksia, jotka esitti Flavio Cristilli.
Vuoden 2005 karsinnoissa kuultiin ensimmäistä kertaa ranskaa ja arabiaa Momo Catin kappaleessa "Europa Europa". Norlan El Misionario esitti Suomen karsintojen ensimmäisen espanjankielisen kappaleen "No voy a llorar por ti" 2015. Vuonna 2016 ClemSO käytti "Thief"-kappaleessaan joruban kieltä sekä Länsi-Afrikan pidgin-englantia.
Vuonna 2009 Signmark esitti kappaleen "Speakerbox" viittomakielellä. Lauluosuudet hoiti Osmo Ikonen. Esitys sijoittui karsinnassa toiseksi.
Irlanti on laulanut vain kerran iiriksi vuonna 1972 (Sandie Jones – "Ceol an ghrá") ja Sveitsi retoromaaniksi 1989 (Furbaz – "Viver senza tei"). Molemmat ovat maidensa virallisia kieliä.
Luxemburg on laulanut luxemburgiksi (Camillo Felgen – "So laang we's du do bast", 1960 ja Marion Welter & Kontinent – "Sou fräi", 1992), Malta maltaksi (Joe Grech – "Marija l-Maltija", 1971 ja Helen & Joseph – "L-imħabba", 1972) ja Suomi suomenruotsiksi (Beat – "Fri?", 1990 ja Pernilla Karlsson – "När jag blundar", 2012) kokonaan kaksi kertaa jokainen. Kaikki ovat maidensa virallisia kieliä.
Ranska on esiintynyt peräti kahdella vähemmistökielellään: bretoniksi 1996 (Dan Ar Braz & L'Heritage des Celtes – "Diwanit bugale") ja korsikaksi 2011 (Amaury Vassili – "Sognu").
Vähemmistökielistä ovat päässeet esille myös Italian napoli (Peppino di Capri – "Comme è ddoce 'o mare", 1991), Liettuan samogiitti (Aistė Smilgevičiūtė – "Strazdas", 1999), Viron võro (Neiokõsõ – "Tii", 2004), Venäjän udmurtti (Buranovskije Babuški – "Party for Everybody", 2012) ja Ukrainan krimintataari (Jamala – "1944", 2016).
Latvia lauloi vähemmistökielellään venäjäksi vuonna 2009 (Intars Busulis – "Probka") kokonaan ja Liettua osittain (Sasha Son – "Love"). Samana vuonna myös Israel lauloi osittain arabiaksi (Noa & Mira Awad – "There Must Be Another Way") ja Venäjä osittain ukrainaksi (Anastasija Pryh'odko – "Mamo").
Romanikieltä on käyttänyt laulussaan Makedonia 2013 (Esma & Lozano – "Pred da se razdeni"), Unkari 2017 (Joci Pápai – "Origo") ja laulunsa nimessä Tšekki 2009 (Gipsy.cz – "Aven Romale").
Norjan vuoden 1980 laulun nimi oli saamea (Sverre Kjelsberg & Mattis Hætta – "Sámiid ædnan").
Viittomakieltä ovat käyttäneet esityksissään Latvian Walters & Kazha ("The War Is Not Over", 2005) ja Liettuan Evelina Sašenko ("C'est ma vie", 2011).
Itävalta on laulanut peräti neljä kertaa saksan kielen murteilla: Wienin murteella 1971 (Marianne Mendt – "Musik"), Vorarlbergin murteella 1996 (George Nussbaumer – "Weil's dr guat got"), Steiermarkin murteella 2003 (Alf Poier – "Weil der Mensch zählt") ja Mühlviertelin murteella 2012 (Trackshittaz – "Woki mit deim Popo").
Vuonna 1995 Kreikan Elina Konstantopouloun kappaleessa "Pia prosefhi" käytettiin muinaiskreikkaa ja 2016 Argon kappaleessa "Utopian Land" pontoksenkreikkaa.
Albanian Rona Nishliu esitti laulunsa "Suus" ghegin murteella 2012, ja Suomen Kuunkuiskaajien vuoden 2010 laulun "Työlki ellää" nimi on Karjalan murretta.
Eurooppalaisten kielten lisäksi Euroviisuissa on päästy kuulemaan myös muutamaa Euroopan ulkopuolella puhuttavaa kieltä. Ensimmäisen kerran näin kävi vuonna 1992, kun Ranskan Kali esitti kappaleensa "Monté la riviè" osittain haitin kreoliksi.
Monacon Séverine Ferrer käytti vuonna 2006 kappaleessaan "La coco-dance" tahitin kieltä, ja Norjan Stella Mwangi swahilia kappaleessaan "Haba Haba" vuonna 2011.
Euroopan maiden virallisista kielistä Euroviisuissa ei ole vielä kertaakaan kuultu laulua azeriksi, sillä Azerbaidžan on laulanut vain englanniksi. Vuoden 2012 Azerbaidžanin edustaja Səbinə Babayeva on kuitenkin levyttänyt kappaleensa "When the Music Dies" azeriksi nimellä "Gəl". Myöskään monegassia ei ole Monacolta kuultu.
Kokonaista laulua ei ole myöskään kuultu ukrainaksi, sillä Ukraina on joka kerta käyttänyt lauluissaan myös englantia. Kokonaiset kappaleet armeniaksi (Sevak Khanagyan – "Qami") ja georgiaksi (Iriao – "Šeni gulistvis") kuultiin ensimmäistä kertaa vuonna 2018.
Belgia ja Luxemburg eivät ole koskaan käyttäneet kolmatta kieltään saksaa. Kypros ei ole myöskään käyttänyt toista kieltään turkkia, eikä Alankomaat friisiä.
Espanjan ja Ranskan alueella puhuttavaa baskin kieltä ei ole Euroviisuissa kuultu, mutta Espanja on levyttänyt kaksi viisuaan myös baskiksi: Salomé vuoden 1969 voittokappaleensa "Vivo cantando" nimellä "Kantari bizi nais" ja Mocedades vuoden 1973 laulunsa "Eres tú" äidinkielellään nimellä "Zu zara".
Vaikka Norjan kappaleen nimi "Sámiid ædnan" vuonna 1980 oli saamea, itse laulua saamelaiskielillä ei ole vielä esitetty. Niin olisi voinut tapahtua kuitenkin vuonna 2008, jolloin Norjan karsinnoissa oli mukana Ann-Mari Andersenin pohjoissaamenkielinen kappale "Ándagassii". Eteläsaamen kieltä kuultiin Ruotsin karsinnoissa 2015, kun Jon Henrik Fjällgren esitti kappaleensa "Jag är fri (Manne leam frijje)", ja 2017 Aninian kanssa kappaleen "En värld full av strider (Eatneme gusnie jeenh dåaroeh)".
Britannian edustajat ovat laulaneet pelkästään englanniksi, eli maan vähemmistökieliä kymriä ja gaelia ei ole Euroviisuissa kuultu.
Tanskaa voisi edustaa myös färsaarelainen tai grönlantilainen artisti fääriksi tai grönlanniksi, mutta näin ei ole tapahtunut.
Jos kappaletta ei ole esitetty kokonaan kyseisellä kielellä, tiedot on "kursivoitu". Tietoihin on tällöin mahdollisesti lisätty myös ensimmäinen kerta, jolloin kyseisellä kielellä on esitetty kokonainen kappale.
Romanikieli kuului oikeastaan aivan ensimmäisen kerran vuonna 2009 Tšekin Gipsy.cz:n kappaleen nimessä "Aven Romale". Myös Bulgarian Sofi Marinovan monikielisessä kappaleessa "Love Unlimited" vuonna 2012 kuultiin lause romania, mutta taulukkoon merkityssä Makedonian kappaleessa sitä kuultiin ensimmäisen kerran varsinaisena laulukielenä. Myös azeria on itse asiassa kuultu yhden lauseen verran juuri edellä mainitussa kappaleessa.
Näistä syistä ohessa on täydennyksenä taulukko kielistä, joita on ensimmäisenä käyttökertanaan kuultu vain muutaman sanan verran:
Murteet:
Kielet ovat järjestyksessä kokonaan niillä laulettujen kappaleiden perusteella. Mikäli osittain kyseisellä kielellä esitetty kappale on sijoittunut kokonaan tällä kielellä esitettyä korkeammalle, sen tiedot on myös merkitty "kursiivilla" varsinaisen kappaleen alle.
SF = semifinaali
Taulukko kielistä, joilla on laulettu vain osittain:
Samalta vuodelta olevat kappaleet ovat järjestyksessä sijoituksen mukaan. Mikäli tietyllä kielellä viimeisimpänä esitetty kappale ei ole kokonaan omakielinen, on perään lisätty viimeisin kokonaan kyseisellä kielellä esitetty kappale. Osittain omakieliset kappaleet on merkitty "kursiivilla".