29.9.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 242/541
Vispārīga informācija
1.
atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palātas ziņojumā par Kopuzņēmuma 2021. finanšu gada pārskatiem (“Revīzijas palātas ziņojums”) ir konstatēts, ka gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Kopuzņēmuma finanšu stāvokli 2021. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus, naudas plūsmas un neto aktīvu pārmaiņas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kas atbilst Kopuzņēmuma finanšu noteikumiem un Komisijas grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem; turklāt uzsver, ka Kopuzņēmuma 2021. finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi;
2.
tomēr pauž nožēlu, ka Revīzijas palātas ziņojumā ir vērsta uzmanība uz to, ka Kopuzņēmuma 2021. finanšu gada pārskatos ir atspoguļotas Kopuzņēmuma aplēses par kopējām izmaksām saistībā ar ITER projekta īstenošanas pienākumu izpildi, kas novērtētas 18,3 miljardu EUR apmērā (2021. gada vērtībās), un ka izmaiņas galvenajos pieņēmumos attiecībā uz aplēsi un pakļautību riskam varētu izraisīt ievērojamu izmaksu pieaugumu un/vai turpmāku kavēšanos ITER projekta īstenošanā;
3.
atzīst, ka pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” Kopuzņēmumam ir paredzēti vērienīgi mērķi, kurus var sasniegt tikai tad, ja tiek izstrādāti un īstenoti efektīvi risinājumi, kas novērš trūkumus iekšējās kontroles sistēmās un sagatavo nākotnes izaicinājumiem, kuri izriet no atbildības palielināšanās, piemēram, cilvēkresursu pārvaldības un plānošanas jomā; šajā sakarībā norāda, ka īpaši sarežģīti un apgrūtinoši aprēķini un ziņošanas prasības rada ievērojamu kļūdu risku, un tādēļ aicina izpētīt iespējas tos vienkāršot, kad vien tas ir iespējams un atbilst spēkā esošajam tiesiskajam regulējumam;
4.
ar bažām vērš uzmanību uz to, ka Krievija ir ITER-IO dalībniece un tai ir pienākums piegādāt ITER montāžas vietai Francijā (Kadarašā) vairākus ITER projektu komponentus un veikt ikgadējas iemaksas ITER-IO, līdz ar to pastāv risks, ka ITER projekts varētu vēl vairāk kavēties un ka varētu vēl vairāk palielināties tā izmaksas;
5.
norāda, ka Kopuzņēmums saglabā aplēsi par kopējām izmaksām, kas saistītas ar ITER projekta izpildes pienākumu pabeigšanu (“aplēse pabeigšanas brīdī”), kas ietver būvniecības un ekspluatācijas posma izmaksas līdz 2035. gadam, kā arī ekspluatācijas pārtraukšanas un deaktivēšanas posma izmaksas līdz 2042. gadam; turklāt norāda, ka 2021. gada beigās Kopuzņēmums novērtēja šīs kopējās izmaksas 18,3 miljardu EUR apmērā (2021. gada vērtībās), ko veido kopējie 2021. gada beigās veiktie maksājumi 8,3 miljardu EUR apmērā un turpmāko maksājumu aplēse, kas novērtēta 10 miljardu EUR apmērā (2021. gada vērtībās);
6.
norāda, ka izmaiņas galvenajos pieņēmumos attiecībā uz iepriekš minēto aplēsi un pakļautību riskam var izraisīt turpmāku izmaksu pieaugumu un projektu kavēšanos, un attiecībā uz 2021. gadu uzskata, ka, pamatojoties uz Revīzijas palātas ziņojumu, īpaša uzmanība būtu jāpievērš dažiem notikumiem, kas var būtiski ietekmēt aplēsi pabeigšanas brīdī; turklāt norāda, ka šie galvenie pieņēmumi ir 2023. gada pirmajā ceturksnī plānotā ITER projekta jaunais pamatscenārijs, komponentu novēlota piegāde, sankcijas pret Krieviju, tas, ka Francijas Kodoldrošības iestāde (NSA) vēl nav apstiprinājusi tokamaka kameras komponentu montāžu, un paredzamā izmaksu aplēses pārskatīšana attiecībā uz karsto kameru kompleksu; uzsver, ka gadījumā, ja rodas piegādes problēmas, kuru rezultātā trūkst būtisku komponentu projekta turpināšanai, būtu jāizvērtē alternatīvas piegādes plūsmas;
7.
atgādina, ka ITER oficiāli sagaida, ka 2025. gadā tiks veikts pirmais darbības tests un līdz 2035. gadam tiks panākta pilnīga kodolsintēzes enerģija; tomēr konstatē, ka šis pamatscenārijs tika pieņemts 2016. gadā un ka kopš tā laika ir kavējusies būvniecība un ražošana un piedzīvota pandēmija, līdz ar to 2025. gada datums kļūst arvien mazticamāks; turklāt uzsver, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu var rasties turpmāka kavēšanās, ko rada dažādu konstrukciju kombinēšana, sākot ar problēmām sametināt vakuumkameru sektorus, kas veido tērauda kameru, kurā notiks kodolsintēzes eksperimenti, un beidzot ar korozijas problēmu, kas rada līdz 2,2 milimetriem dziļas plaisas uz siltumekrāna paneļiem un skar komponenta virsmai piemetinātās dzesēšanas caurules visu 23 kilometru garumā; norāda – tā kā plaisas problēma dzesēšanas caurulēs varētu būt sistēmiska un ietekmēt visus tokamaka siltumekrāna komponentus, ITER jaunais virziens aktivizē tokamaka siltumekrāna paneļu un vakuumkameru sektora remonta stratēģiju;