29.9.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 242/541
Üldteave
1.
väljendab heameelt, et kontrollikoja aruandes ühisettevõtte 2021. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) jõuti järeldusele, et raamatupidamise aastaaruanne annab kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2021. aasta seisuga ning finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest 2021.
eelarveaastal vastavalt ühisettevõtte finantsreeglitele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele; juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et 2021. aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed;
2.
peab siiski kahetsusväärseks, et kontrollikoja aruandes juhitakse tähelepanu asjaolule, et ühisettevõtte eelarveaasta 2021 raamatupidamise aastaaruandes avaldatakse ITERi projekti tarnekohustuste täitmise hinnanguline kogumaksumus, mis arvatakse olevat 18,3 miljardit eurot (2021. aasta hindades), ning asjaolule, et hinnangu ja riskipositsiooni põhieelduste muutumine võib tuua kaasa märkimisväärse kulude kasvu ja/või edasised viivitused ITERi projekti elluviimisel;
3.
tunnistab, et programmis „Euroopa horisont“ nähakse ühisettevõttele ette kaugeleulatuvad eesmärgid, mida on võimalik saavutada ainult siis, kui kavandatakse ja rakendatakse tõhusaid lahendusi, mille tulemusel kõrvaldatakse sisekontrollisüsteemide puudused ja ollakse valmis tulevasteks ülesanneteks, mis tulenevad suuremast vastutusest, nt personalijuhtimise ja planeerimise valdkonnas; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et kui arvutused ja aruandlusnõuded on eriti keerulised ja koormavad, kaasneb nendega suur veaoht, ning nõuab seetõttu, et uuritaks lihtsustamisvõimalusi, kui see on võimalik ja kehtiva õigusraamistikuga kooskõlas;
4.
võtab murelikult teatavaks asjaolu, et kuna Venemaa on ITER-IO liige, kellel on kohustus tarnida mitu ITERi projekti komponenti Prantsusmaal (Cadarache) ning teha ITER-IO-le igal aastal sissemakseid, kätkeb see endas täiendavate viivituste ohtu ja seepärast võib ITERi projekt kallineda;
5.
märgib, et ühisettevõttel on arvutanud välja ITERi projekti tarnekohustuste täitmise hinnangulise kogumaksumuse („valmimiskulude prognoos“), mis hõlmab kuni 2035. aastani kestva ehitus- ja kasutusetapi ning dekomisjoneerimise ja deaktiveerimise etapi kulusid kuni 2042. aastani; märgib lisaks, et 2021. aasta lõpus hindas ühisettevõte kogukuluks 18,3 miljardit eurot (2021. aasta hindades), mis koosneb 2021. aasta lõpus tehtud maksete kogusummast 8,3 miljardit eurot ja tulevaste maksete hinnangulisest summast, mis on 10 miljardit eurot (2021. aasta hindades);
6.
juhib tähelepanu sellele, et muutused peamistes eeldustes, mis on seotud eeltoodud prognoosi ja riskipositsiooniga, võivad kaasa tuua märkimisväärse kulude suurenemise ja edasised viivitused projekti elluviimisel, ning on seisukohal, et kontrollikoja aruande põhjal tuleks erilist tähelepanu pöörata mõningatele sündmustele, millel võib olla märkimisväärne mõju valmimiskulude prognoosile; märgib lisaks, et nende peamiste eelduste hulka kuuluvad 2023. aasta esimeseks kvartaliks kavandatud ITERi uus projektikirjeldus, komponentide tarnimise hilinemine, Venemaale kehtestatud sanktsioonid, Prantsusmaa tuumaohutusameti (NSA) heakskiidu ootamine tokamaki kompleksi komponentide monteerimiseks ning Hot Cell Complexi hinnangulise maksumuse oodatav läbivaatamine; rõhutab, et kui tarneprobleemide tõttu puuduvad projekti jätkamiseks olulised komponendid, tuleks uurida alternatiivseid tarnevooge;
7.
tuletab meelde, et ametlikult toimub ITERi esimene toimivuskatse 2025. aastal ja täielik termotuumasünteesivõimsus saavutatakse 2035. aastaks; märgib siiski, et see lähtetase otsustati 2016. aastal ning sellest ajast alates on ehitus- ja tootmisviivitused ning COVID-19 pandeemia muutnud 2025. aastaks määratud tähtaja üha ebatõenäolisemaks; rõhutab lisaks, et kontrollikoja aruande kohaselt on oht, et tekib veel viivitusi, tulenevalt erinevatest konstrukt­ sioonidest, alates probleemidest vaakumanuma osade keevitamisel, mis moodustavad teraskambri, kus tehakse termotuumasünteesi katseid, kuni probleemini korrosiooniga, mis põhjustab kuni 2,2 mm sügavusi pragusid kuumakaitsepaneelidel, mõjutades kogu 23 kilomeetri ulatuses komponentide pinnale keevitatud jahutustorusid; märgib, et kuna jahutustorude pragunemine võib olla süsteemne, mõjutades kõiki tokamaki kuumakaitse komponente, aktiveerib ITERi uus suund tokamaki kuumakaitsepaneelide ja vaakumanumate sektori remondistrateegia;