LT
L 237/460
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 9 26
Susitarimai dėl neapibrėžtųjų mokėjimų darbuotojams arba parduodantiems akcininkams (52 straipsnio b punkto taikymas) B54.
Ar neapibrėžtųjų mokėjimų darbuotojams arba parduodantiems akcininkams susitarimai yra neapibrėžtasis atlygis verslo jungimo metu, ar atskiri sandoriai, priklauso nuo susitarimų pobūdžio.
Vertinant susitarimo pobūdį gali būti naudinga suprasti priežastis, kodėl įsigijimo sutartyje yra atidėjinys neapibrėžtiesiems mokė­ jimams, kas inicijavo susitarimą ir kada šalys sudarė susitarimą.
B55.
Jeigu nėra aišku, ar susitarimas dėl mokėjimo darbuotojams arba parduodantiems akcininkams yra mainų siekiant įsigyti įsigyjamą subjektą dalis, ar tai atskiras, verslo jungimui nepriklausantis sandoris, įsigijusysis subjektas turėtų apsvarstyti tokius veiksnius:
a)
tolesnis įdarbinimas— tolesnio parduodančių akcininkų, kurie tampa pagrindiniais darbuotojais, įdarbinimo sąlygos gali būti susitarimo dėl neapibrėžtojo atlygio esmė.
Svarbios tolesnio įdarbinimo sąlygos gali būti įtrauktos į įdarbinimo sutartį, įsigijimo sutartį arba kurį nors kitą dokumentą.
Susitarimas dėl neapibrėž­ tojo atlygio, kuriame mokėjimai automatiškai sustabdomi nutraukus įdarbinimą, yra atlyginimas už paslaugas, teikiamas po sujungimo.
Susitarimai, kuriuose įdarbinimo nutraukimas nedaro poveikio neapi­ brėžtiesiems mokėjimams, gali rodyti, kad neapibrėžtieji mokėjimai yra papildomas atlygis, o ne atlygi­ nimas;
b)
tolesnio įdarbinimo trukmė— jeigu reikalaujamo įdarbinimo laikotarpis sutampa su neapibrėžtojo mokėjimo laikotarpiu arba yra ilgesnis, tai gali rodyti, kad neapibrėžtieji mokėjimai iš esmės yra atlyginimas;
c)
atlyginimo lygis— situacijos, kuriose darbuotojų atlyginimo, kuris nėra neapibrėžtieji mokėjimai, lygis yra pagrįstas, palyginti su kitų pagrindinių sujungtojo subjekto darbuotojų atlyginimo lygiu, gali rodyti, kad neapibrėžtieji mokėjimai yra papildomas atlygis, o ne atlyginimas;
d)
padidinti mokėjimai darbuotojams— jei parduodantys akcininkai, kurie netampa darbuotojais, gauna mažes­ nius neapibrėžtuosius mokėjimus, tenkančius vienai akcijai, palyginti su parduodančiais akcininkais, kurie tampa sujungtojo subjekto darbuotojais, tai gali rodyti, kad padidinta neapibrėžtųjų mokėjimų parduo­ dantiems akcininkams suma yra atlyginimas;
e)
turimų akcijų skaičius— parduodančių akcininkų, kurie išlieka pagrindiniai darbuotojai, turimų akcijų santykinis skaičius gali būti susitarimo dėl neapibrėžtojo atlygio esmės rodiklis.
Pavyzdžiui, jeigu parduo­ dantys akcininkai, kurie valdė iš esmės visas įsigytojo subjekto akcijas, toliau lieka pagrindiniai darbuo­ tojai, tai gali rodyti, kad susitarimas iš esmės yra pelno pasidalijimo susitarimas, skirtas atlyginti už paslaugas po sujungimo.
Arba, jei parduodantys akcininkai, kurie toliau lieka pagrindiniai darbuotojai, valdo tik mažą skaičių įsigytojo subjekto akcijų, o parduodantys akcininkai gauna tokią pačią neapibrėž­ tojo atlygio sumą, tenkančią vienai akcijai, tai gali rodyti, kad neapibrėžtieji mokėjimai yra papildomas atlygis.
Taip pat turėtų būti atsižvelgta į šalims, susijusioms su parduodančiais akcininkais, kurie išlieka pagrindiniai darbuotojai, pvz., šeimos nariai, prieš įsigijimą priklausančios nuosavybės dalis;
f)
ryšys su vertinimu— jei pirminis įsigijimo datą perleistas atlygis yra pagrįstas intervalo, nustatyto įsigytojo subjekto vertinime, apatine dalimi, o neapibrėžta formulė yra susijusi su vertinimo principu, tai gali leisti daryti išvadą, kad neapibrėžtieji mokėjimai yra papildomas atlygis.
Arba, jeigu neapibrėžtojo mokėjimo formulė yra suderinta su ankstesniais pelno dalijimosi susitarimais, galima daryti išvadą, kad susitarimo esmė yra suteikti atlyginimą;
g)
atlygio nustatymo formulė— formulė, naudota neapibrėžtajam mokėjimui nustatyti, gali būti naudinga vertinant susitarimo esmę.
Pavyzdžiui, jei neapibrėžtasis mokėjimas yra nustatytas remiantis įvairiomis pajamomis, tai gali leisti daryti išvadą, kad prievolė yra neapibrėžtasis atlygis verslo jungime, o ta formule siekiama nustatyti arba patikrinti įsigytojo subjekto tikrąją vertę.
Priešingai, neapibrėžtasis mokėjimas, kuris yra nustatytas procentinis pajamų dydis, gali leisti manyti, kad prievolė darbuotojams yra pelno dalijimosi susitarimas, kuriuo siekiama atlyginti darbuotojams už suteiktas paslaugas;