22.9.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 234/51
(11)
Šajā regulā paredzētie noteikumi būtu bez diskriminācijas jāpiemēro visiem kuģiem neatkarīgi no to karoga valsts.
Lai nodrošinātu saskaņotību ar Savienības un starptautiskajiem noteikumiem jūras transporta jomā un lai ierobežotu administratīvo slogu, šī regula būtu jāpiemēro kuģiem, kuru bruto tilpība ir virs 5 000, bet to nebūtu jāpiemēro karakuģiem, kara flotes palīgkuģiem, zivju zvejas vai zivju apstrādes kuģiem, vienkāršas konstrukcijas koka kuģiem, kuģiem bez mehāniskas piedziņas vai nekomerciāliem mērķiem izmantotiem valsts dienesta kuģiem.
Lai gan kuģi, kuru bruto tilpība ir virs 5 000, ir tikai aptuveni 55 % no visiem kuģiem, kuri piestāj ostās un uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (13), tie rada aptuveni 90 % no jūras transporta nozares CO2 emisijām.
Komisijai situācija būtu regulāri jāizvērtē, lai šīs regulas darbības jomu, iespējams, paplašinātu, to attiecinot arī uz kuģiem, kuru bruto tilpība ir zem 5 000.
(12)
Dalībvalstīm, kuru teritorijā nav jūras ostu, nav akreditēta verificētāja, nav kuģu, kas kuģo ar to karogu un ietilpst šīs regulas darbības jomā, un kuras nav administrējošās valstis šīs regulas nozīmē, nav jāveic nekādas darbības saistībā ar šajā regulā paredzētajām attiecīgajām prasībām, kamēr vien pastāv minētie apstākļi.
(13)
Ņemot vērā to, ka kuģiem, kuri atbilst šīs regulas prasībām, izmaksas ir lielākas, globāla pasākuma neesamība vēl vairāk palielina apiešanas risku.
Piestāšana ostās ārpus Savienības izvairīšanās nolūkos un pārkraušanas darbību pārcelšana uz ostām ārpus Savienības ne tikai mazinās vidiskos ieguvumus, kas izriet no jūras transporta darbību radīto emisiju izmaksu internalizācijas, bet var novest pie papildu emisijām sakarā ar papildu attālumu, ko kuģi veikuši, lai izvairītos no šīs regulas piemērošanas.
Tāpēc ir lietderīgi no piestāšanas ostas jēdziena izslēgt konkrētus piestāšanas gadījumus ostās, kas nav Savienības ostas.
Minētā izslēgšana būtu jāattiecina uz Savienības tuvumā esošām ostām, kurās izvairīšanās risks ir vislielākais.
Ierobežojums – 300 jūras jūdzes no ostas, kas atrodas kādas dalībvalsts jurisdikcijā, – ir samērīga reakcija uz izvairīšanās praksi un līdzsvaro papildu slogu un izvairīšanās risku.
Turklāt izslēgšana no piestāšanas ostas jēdziena būtu jāattiecina vienīgi uz konteinerkuģu piestāšanu konkrētās trešo valstu ostās, kurās konteineru pārkraušana veido lielāko daļu no konteineru aprites.
Ja nepiemēro seku mazināšanas pasākumus, attiecībā uz šādiem sūtījumiem izvairīšanās risks ir arī ostas mezgla pārvirzīšana uz ostām ārpus Savienības, tādējādi izvairīšanās sekas padarot vēl smagākas.
Lai nodrošinātu globālā pasākuma samērīgumu un vienlīdzīgu attieksmi, būtu jāņem vērā tie pasākumi trešās valstīs, kuri ir līdzvērtīgi šai regulai.
(14)
Lai ņemtu vērā salu reģionu īpašo situāciju, kā uzsvērts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantā, un vajadzību saglabāt savienojamību starp Savienības salām un perifēriem reģioniem ar Savienības centrālajiem reģioniem, būtu jāatļauj pagaidu atbrīvojumi attiecībā uz reisiem, ko veic pasažieru kuģi, kas nav kruīza kuģi, starp kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu un tās pašas dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu, kas atrodas salā, kurā ir mazāk nekā 200 000 pastāvīgo iedzīvotāju.
(15)
Ņemot vērā Savienības tālāko reģionu īpašās iezīmes un ierobežojumus, jo īpaši to attālumu un to, ka tās ir salas, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai saglabātu to piekļūstamību un efektīvu savienojamību ar jūras transportu.
Tāpēc attiecībā uz kuģiem, kuri ietilpst šīs regulas darbības jomā, tikai puse no enerģijas, kas patērēta reisos, kuri iziet no tādas piestāšanas ostas vai ienāk tādā piestāšanas ostā, kas atrodas tālākajā reģionā, būtu jāiekļauj šīs regulas darbības jomā.
To pašu iemeslu dēļ būtu jāatļauj pagaidu atbrīvojumi attiecībā uz reisiem starp piestāšanas ostu, kas atrodas tālākajā reģionā, un citu piestāšanas ostu, kas atrodas tālākajā reģionā, un attiecībā uz enerģiju, ko kuģi patērē, uzturoties attiecīgo tālāko reģionu piestāšanas ostās.
(13) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (2015. gada 29. aprīlis) par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK (OV L 123, 19.5.2015., 55. lpp.).