22.9.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 234/49
(3)
Saskaņā ar Komisijas dienestu darba dokumentu, kurš pievienots Komisijas 2020. gada 9. decembra paziņojumam “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija – Eiropas transporta virzība uz nākotni”, jūras transports – salīdzinājumā ar citiem transporta veidiem – oglekļa ziņā joprojām ir visefektīvākais transporta veids (uz tonnkilometru).
Vienlaikus kuģu satiksme uz Eiropas Ekonomikas zonas ostām vai no tām veido aptuveni 11 % no visām transporta radītajām oglekļa dioksīda (CO2) emisijām Savienībā un 3–4 % no kopējām CO2 emisijām Savienībā.
Paredzams, ka jūras transporta radītās CO2 emisijas palielināsies, ja netiks veikti turpmāki pasākumi.
Visām Savienības ekonomikas nozarēm ir jāsniedz ieguldījums, lai vēlākais līdz 2050. gadam panāktu siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju ātru samazināšanu līdz neto nulles līmenim, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1119 (4).
Tāpēc ir svarīgi, lai Savienība izstrādātu atbilstošu plānu ātrai ekoloģiskai pārejai jūras transporta nozarē, kas palīdzētu arī saglabāt un turpmāk veicināt Savienības vadošo lomu pasaulē saistībā ar zaļajām tehnoloģijām, pakalpojumiem un risinājumiem, kā arī vēl vairāk stimulēt darbvietu radīšanu saistītajās vērtības ķēdēs, vienlaikus saglabājot konkurētspēju.
(4)
Lai stiprinātu saistības klimata jomā, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar Parīzes nolīgumu (5), kuru pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros (“Parīzes nolīgums”), Regulas (ES) 2021/1119 mērķis ir līdz 2030. gadam samazināt SEG emisijas (emisijas pēc piesaistījumu atskaitīšanas) vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, un tā paver Savienībai ceļu uz klimatneitralitātes sasniegšanu vēlākais līdz 2050. gadam.
Turklāt ir vajadzīgi dažādi papildinoši politikas instrumenti, lai veicinātu un paātrinātu ilgtspējīgi ražotu atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanu, tostarp jūras transporta nozarē, vienlaikus ievērojot tehnoloģiskās neitralitātes principu.
Lai varētu sagatavoties daudz straujākām pārmaiņām pēc 2030. gada, vajadzīgo tehnoloģiju attīstībai un to izvēršanai ir jānotiek jau līdz tam.
Ir svarīgi arī veicināt inovāciju un atbalstīt pētniecību saistībā ar jaunām un nākotnes inovācijām, piemēram, jaunām alternatīvām degvielām, ekodizainu, biobāzētiem materiāliem, vēja piedziņu un vēja palīgpiedziņu.
(5)
Saistībā ar pāreju uz atjaunīgām un mazoglekļa degvielām un aizstājējenergoresursiem, ir ļoti svarīgi nodrošināt Savienības jūras transporta tirgus pienācīgu darbību un godīgu konkurenci attiecībā uz jūras transporta degvielām, kuras veido ievērojamu daļu no uzņēmumu un operatoru izmaksām.
Tāpēc politikas pasākumiem vajadzētu būt izmaksu ziņā lietderīgiem.
Ja dažādās dalībvalstīs tiek noteiktas atšķirīgas prasības degvielas jomā, tas var būtiski ietekmēt kuģu operatoru ekonomisko sniegumu un negatīvi ietekmēt konkurenci tirgū.
Ņemot vērā kuģniecības starptautisko raksturu, kuģu operatori var vienkārši bunkurēt lielu daudzumu degvielas trešās valstīs un pārvadāt lielu daudzumu degvielas, kas arī varētu palielināt risku, ka Savienības ostas zaudē konkurētspēju salīdzinājumā ar trešo valstu ostām.
Minētā situācija varētu izraisīt oglekļa emisiju pārvirzi un kaitēt nozares konkurētspējai gadījumā, ja atjaunīgo un mazoglekļa degvielu pieejamība jūras ostās, kuras ir kādas dalībvalsts jurisdikcijā, netiek papildināta ar prasībām par šo degvielu izmantošanu, kas piemērojamas visiem kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu jurisdikcijā esošās jūras ostās un iziet no tām.
Tādēļ šajā regulā būtu jānosaka pasākumi, lai nodrošinātu, ka atjaunīgo un mazoglekļa degvielu ienākšana jūras transporta degvielu tirgū notiek godīgas konkurences apstākļos Savienības jūras transporta tirgū.
(6)
Jūras transporta nozarē pastāv spēcīga starptautiskā konkurence.
Lielas regulatīvā sloga atšķirības karoga valstīs bieži ir izraisījušas nevēlamu praksi, piemēram, kuģu karoga maiņu.
Nozarei piemītošais globālais raksturs akcentē to, ka ir svarīgi īstenot neitrālu pieeju attiecībā uz karoga valsti un veidot labvēlīgu regulatīvo vidi, kas palīdzētu piesaistīt jaunas investīcijas un nodrošināt Savienības ostu, kuģu īpašnieku un kuģu operatoru konkurētspēju.
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).
(5) OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.