L 234/2
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 9 22
(3)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2019/631 (6) ir (ES) 2019/1242 (7) jau nustatytos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų transporto priemonių, taip pat tam tikrų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio normos.
Tie reglamentai turėtų paspartinti didesnį, visų pirma, netaršių transporto priemonių naudojimo mastą ir taip sukurti įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros paklausą.
Svarbu, kad reglamentais (ES) 2019/631 bei (ES) 2019/1242 ir šiuo reglamentu būtų užtikrinta nuosekli alternatyviųjų degalų naudojimo ir diegimo kelių transporte sistema;
(4)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu dėl vienodų sąlygų darniajam oro transportui užtikrinimo ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/1805 (8) turėtų būti skatinama tvarių alternatyviųjų degalų gamyba ir naudojimas aviacijos ir jūrų transporto sektoriuose.
Nors tvarių aviacinių degalų naudojimo reikalavimų laikymasis dažniausiai gali būti užtikrintas naudojant esamą degalų pildymo infrastruktūrą, siekiant užtikrinti elektros tiekimą oro uoste stovintiems orlaiviams, prireiks investicijų.
Reglamentu (ES) 2023/1805 nustatyti reikalavimai, visų pirma, susiję su elektros tiekimu nuo kranto, ir jie gali būti įvykdyti tik tuo atveju, jeigu transeuropinio transporto tinklo (toliau – TEN-T) uostuose bus užtikrintas tinkamas elektros tiekimo nuo kranto lygis.
Tačiau tuose reglamentuose nėra jokių reikalavimų dėl degalų infrastruktūros, nors tokie reikalavimai yra būtina sąlyga, kad būtų galima pasiekti tikslus;
(5)
todėl visų rūšių transportas turėtų būti įtrauktas į vieną teisės aktą, kuriame turėtų būti atsižvelgta į alternatyviųjų degalų įvairovę.
Netaršių galios pavarų technologijų naudojimo įvairių rūšių transporto sektoriuose parengtumo etapai skirtingose valstybėse narėse skiriasi.
Visų pirma, kelių transporto sektoriuje sparčiai įsitvirtina elektrinės transporto priemonės su baterijomis ir laidu įkraunamos hibridinės transporto priemonės.
Rinkoje taip pat yra vandenilinių transporto priemonių.
Be to, šiuo metu, įgyvendinant įvairius projektus ir vykdant pirmuosius komercinius reisus, pradedami naudoti mažesni vandeniliniai laivai bei elektriniai laivai su baterijomis ir vandeniliniai traukiniai, ir tikimasi, kad per ateinančius metus jie bus pradėti naudoti visokeriopoms komercinėms reikmėms.
Priešingai, aviacijos ir vandens transporto sektoriai ir toliau priklauso nuo skystojo ir dujinio kuro, nes tikimasi, kad netaršių ir mažataršių galios pavarų sprendimų rinkoje atsiras tik apie 2030 m. ar dar vėliau, ypač aviacijos sektoriuje visiška komercializacija užtruks.
Iškastinį dujinį ar skystąjį kurą galima naudoti tik tuo atveju, jeigu jis aiškiai įtrauktas į aiškų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planą, atitinkantį ilgalaikį tikslą Sąjungoje pasiekti poveikio klimatui neutralumą, reikalaujant į iškastinį kurą įmaišyti vis daugiau degalų iš atsinauji­ nančiųjų išteklių, pavyzdžiui, biometano, pažangiųjų biodegalų arba atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako sintetinių, parafininių, dujinių ir skystųjų degalų, arba jį tokiais degalais pakeisti;
(6)
tokie biodegalai, sintetiniai ir parafininiai degalai, pakeičiantys dyzeliną, benziną ir reaktyvinius degalus, gali būti gaminami iš įvairių žaliavų ir į iškastinį kurą įmaišomi pasiekiant labai didelį įmaišymo santykį.
Tie degalai ypač svarbūs mažinant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį aviacijos ir jūrų transporto sektoriuose, kurių elektrifikavimas, tikėtina, vyks lėčiau.
Tie degalai, atlikus nedidelius pritaikymus, techniškai yra suderinami su dabartine transporto priemonių technologija.
Be to, metanolis iš atsinaujinančiųjų išteklių, be kita ko, gali būti naudojamas vidaus vandenų transportui ir trumpųjų nuotolių jūrų laivybai.
Naudojant sintetinius ir parafininius degalus galima sumažinti iškastinio kuro šaltinių naudojimą transporto sektoriuje.
Visus tuos degalus galima platinti, laikyti ir naudoti naudojant esamą infrastruktūrą arba, prireikus, tos pačios rūšies infrastruktūrą;
(7)
tikėtina, kad suskystintas metanas išliks svarbus jūrų transporto sektoriuje, kuriame šiuo metu nėra ekonomiškai perspektyvios netaršios galios pavaros technologijos.
Tačiau suskystinto metano iš iškastinių šaltinių jūrų transporto sektoriuje turėtų būti kuo greičiau atsisakyta ir jis turėtų būti pakeistas tvaresnėmis alternatyvomis.
Darnaus ir išmanaus judumo strategijoje nurodoma, kad netaršūs jūrų laivai rinkose pasirodys ne vėliau kaip 2030 m., o tokiems laivams skirti projektai jau yra įgyvendinami.
Tikimasi, kad dėl ilgo jūrų laivų eksploatavimo laikotarpio laivynas bus pertvarkomas laipsniškai.
Priešingai situacijai jūrų transporto atžvilgiu, vidaus vandenų transporto atžvilgiu laivai paprastai būna mažesni ir plaukioja trumpesniais atstumais – netaršios galios pavaros technologijos, pavyzdžiui, vandenilio ir elektros, tampa brandžiomis technologijomis, todėl tikimasi, kad rinkoje jos atsiras greičiau.
Tačiau tos netaršios galios pavaros technologijos galėtų atlikti svarbų vaidmenį jūrų transportui didinant
(6) 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/631, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normos ir kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 (OL L 111, 2019 4 25, p. 13).
(7) 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1242, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai ir iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 595/2009 ir (ES) 2018/956 bei Tarybos direktyva 96/53/EB (OL L 198, 2019 7 25, p. 202).
(8) 2023 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/1805 dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro naudojimo jūrų transporto sektoriuje, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 48).