22.9.2023
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
L 234/49
(3)
Joulukuun 9 päivänä 2020 annettuun komission tiedonantoon ”Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategia – Euroopan liikenne tulevaisuuden raiteelle” liitetyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan mukaan meriliikenne on muihin liikennemuotoihin verrattuna edelleen hiilitehokkain liikennemuoto tonneissa kilometriä kohti.
Samalla laivaliikenne Euroopan talousalueen satamiin tai satamista muodostaa noin 11 prosenttia kaikista unionin liikenteen hiilidioksidipäästöistä ja 3–4 prosenttia unionin kaikista hiilidioksidipäästöistä.
Meriliikenteen hiilidioksi­ dipäästöjen odotetaan lisääntyvän, ellei lisätoimia toteuteta.
Kaikkien unionin talouden alojen on edistettävä kasvihuonekaasupäästöjen nopeaa vähentämistä kohti nettopäästöttömyyttä viimeistään vuoteen 2050 mennessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (4) mukaisesti.
Tästä syystä unionin on ehdottoman tärkeää laatia meriliikennealan nopeaa ekologista siirtymää koskeva asianmukainen etenemissuunnitelma, joka myös auttaisi unionia säilyttämään maailmanlaajuisen johtoasemansa vihreiden teknologioiden, palvelujen ja ratkaisujen saralla ja edistämään sitä jatkossakin sekä vauhdittamaan työpaikkojen luomista alaan liittyvissä arvoketjuissa säilyttäen samalla kilpailukyvyn.
(4)
Jotta voidaan tehostaa ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen (5), jäljempänä ’Pariisin sopimus’, mukaista unionin ilmastositoumusta, asetuksella (EU) 2021/1119 pyritään vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoihin verrattuna vuoteen 2030 mennessä ja määritetään unionin askeleet kohti ilmastoneutraaliutta viimeistään vuoteen 2050 mennessä.
Lisäksi tarvitaan erilaisia täydentäviä politiikka­ välineitä, jotta voidaan edistää ja vauhdittaa kestävästi tuotettujen uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käyttöä, myös meriliikenteen alalla, noudattaen tässä teknologianeutraaliuden periaatetta.
Tarvittavan teknologian kehitys ja käyttöönotto on saatava alulle vuoteen 2030 mennessä, jotta voidaan valmistautua muutoksen voimakkaaseen kiihtymiseen vuoden 2030 jälkeen.
On myös olennaisen tärkeää edistää innovointia ja tukea tutkimusta uusista ja tulevista innovaatioista, kuten uusista vaihtoehtoisista polttoaineista, ekologisesta suunnittelusta, biopohjaisista materiaaleista, tuulivoimasta ja tuuliavusteisesta propulsiosta.
(5)
Siirryttäessä uusiutuviin ja vähähiilisiin polttoaineisiin ja korvaaviin energialähteisiin on olennaisen tärkeää varmistaa unionin meriliikennemarkkinoiden asianmukainen toiminta ja oikeudenmukainen kilpailu meripoltto­ aineiden osalta, koska polttoainekustannukset muodostavat merkittävän osan yritysten ja liikenteenharjoittajien kustannuksista.
Politiikkatoimien olisi siksi oltava kustannustehokkaita.
Erot polttoainevaatimuksissa eri jäsenvaltioissa voivat vaikuttaa merkittävästi laivaliikenteen harjoittajien taloudelliseen suoriutumiseen ja vaikuttaa kielteisesti kilpailuun markkinoilla.
Merenkulun kansainvälisen luonteen vuoksi laivaliikenteen harjoittajat voivat helposti tankata alukseensa kolmansissa maissa suuria määriä polttoainetta ja kuljettaa suuria määriä polttoainetta mukanaan, mikä voi myös lisätä riskiä siitä, että unionin satamien kilpailukyky heikkenee suhteessa unionin ulkopuolisiin satamiin.
Tämä voisi johtaa hiilivuotoon ja haitallisiin vaikutuksiin alan kilpailukyvylle, jos uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden saatavuuteen jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvissa satamissa ei liity niiden käyttöä koskevia vaatimuksia, joita sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluviin merisatamiin saapuviin ja niistä lähteviin aluksiin.
Tässä asetuksessa olisi näin ollen säädettävä toimenpiteistä sen varmistamiseksi, että uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden markkinaosuuden kasvu meripolttoaineiden markkinoilla tapahtuu tasapuolisen kilpailun vallitessa unionin meriliikennemarkkinoilla.
(6)
Meriliikennealalla kansainvälinen kilpailu on kovaa.
Suuret erot sääntelyrasitteissa lippuvaltioiden välillä ovat usein johtaneet ei-toivottuihin käytäntöihin, kuten alusten lippuvaltion vaihtoihin.
Ala on luontaisesti globaali.
Tämä korostaa sellaisen lippuvaltioneutraalin lähestymistavan ja sellaisen suotuisan sääntelykehyksen merkitystä, jotka auttaisivat houkuttelemaan uusia investointeja ja turvaamaan unionin satamien, alusten omistajien ja laivaliikenteen harjoittajien kilpailukyvyn.
(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).
(5) EUVL L 282, 19.10.2016, s.
4.