L 234/2
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
22.9.2023
(3)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EU) 2019/631 (6) ja (EU) 2019/1242 (7) on jo asetettu hiilidioksidi­ päästönormit uusille henkilöautoille ja uusille kevyille hyötyajoneuvoille sekä tietyille uusille raskaille hyötyajoneuvoille.
Kyseisten asetusten odotetaan nopeuttavan erityisesti päästöttömien ajoneuvojen yleistymistä ja luovan siten kysyntää lataus- ja tankkausinfrastruktuurille.
On tärkeää, että asetuksilla (EU) 2019/631 ja (EU) 2019/1242 sekä tällä asetuksella varmistetaan johdonmukainen kehys vaihtoehtoisten polttoaineiden käytölle ja käyttöönotolle tieliikenteessä.
(4)
Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamisesta kestävälle lentoliikenteelle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2023/1805 (8) olisi vauhditettava kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden tuotantoa ja yleistymistä ilmailussa ja meriliikenteessä.
Kestäviä lentopolt­ toaineita koskevat polttoaineen käyttövaatimukset voidaan suurelta osin täyttää nykyisellä tankkausinfrastruk­ tuurilla, mutta paikallaan olevien ilma-alusten sähkönsyöttöön tarvitaan investointeja.
Asetuksessa (EU) 2023/1805 asetetaan erityisesti maasähkön käyttöä koskevia vaatimuksia, jotka voidaan täyttää vain, jos Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T-verkon) satamissa otetaan käyttöön tasoltaan riittävä maasähkön syöttö.
Näihin asetuksiin ei kuitenkaan sisälly polttoaineinfrastruktuuria koskevia vaatimuksia, vaikka tällaiset vaatimukset ovat edellytys tavoitteiden saavuttamiselle.
(5)
Sen vuoksi kaikkia liikennemuotoja olisi käsiteltävä yhdessä säädöksessä, jossa olisi otettava huomioon erilaiset vaihtoehtoiset polttoaineet.
Päästöttömien käyttövoimateknologioiden käyttö on eri kypsyysvaiheissa eri liikennemuodoissa ja eri jäsenvaltioissa.
Akkusähköajoneuvot ja pistokehybridiajoneuvot yleistyvät nopeasti erityisesti tieliikenteessä.
Markkinoilla on saatavilla myös vetykäyttöisiä ajoneuvoja.
Eri hankkeissa ja ensimmäisissä kaupallisissa toiminnoissa ollaan lisäksi parhaillaan ottamassa käyttöön pienempiä vetykäyttöisiä aluksia ja akkusähköaluksia ja vetykäyttöisiä junia, ja täysimittaista kaupallista käyttöönottoa odotetaan lähivuosina.
Sitä vastoin ilmailu- ja vesiliikennealat ovat edelleen riippuvaisia nestemäisistä ja kaasumaisista polttoaineista, sillä päästöttömien ja vähäpäästöisten käyttövoimaratkaisujen odotetaan tulevan markkinoille vasta vuoden 2030 tienoilla tai varsinkin ilmailualalla vielä myöhemmin siksi, että täysimittaiseen kaupallistamiseen kuluu runsaasti aikaa.
Fossiilisten kaasumaisten tai nestemäisten polttoaineiden käyttö on mahdollista vain, jos se on selkeästi nivottu selkeään hiilestä irtautumisen kehityspolkuun, joka on sopusoinnussa unionin ilmastoneutraaliutta koskevan pitkän aikavälin tavoitteen kanssa, mikä edellyttää, että tällaisiin polttoaineisiin sekoitetaan yhä enemmän uusiutuvia polttoaineita, kuten biometaania, kehittyneitä biopolttoaineita tai uusiutuvia ja vähähiilisiä synteettisiä, parafiinisia, kaasumaisia ja nestemäisiä polttoaineita, tai niitä korvataan tällaisilla uusiutuvilla polttoaineilla.
(6)
Tällaisia biopolttoaineita sekä synteettisiä ja parafiinisia polttoaineita, jotka korvaavat dieselin, bensiinin ja lentopetrolin, voidaan tuottaa erilaisista raaka-aineista ja sekoittaa fossiilisiin polttoaineisiin hyvin korkeissa sekoitussuhteissa.
Kyseiset polttoaineet ovat erityisen tärkeitä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ilmailu- ja meriliikennealoilla, joilla sähköistymisen odotetaan olevan hitaampaa.
Nämä polttoaineet ovat teknisesti yhteensopivia nykyisen kulkuneuvoteknologian kanssa vain vähäisin muutoksin.
Lisäksi uusiutuvaa metanolia voidaan muun muassa käyttää sisävesiliikenteessä ja lähimerenkulussa.
Synteettisten ja parafiinisten polttoaineiden avulla voidaan vähentää fossiilisten polttoaineiden lähteiden käyttöä liikennealalla.
Kaikkia näitä polttoaineita voidaan jaella, varastoida ja käyttää nykyisellä tai tarvittaessa samantyyppisellä infrastruktuurilla.
(7)
Nesteytetyllä metaanilla on todennäköisesti edelleen merkitystä meriliikenteessä, jossa ei tällä hetkellä ole saatavilla taloudellisesti kannattavaa päästötöntä käyttövoimateknologiaa.
Fossiilisista lähteistä peräisin oleva nesteytetty metaani olisi kuitenkin poistettava käytöstä meriliikenteessä mahdollisimman pian ja korvattava kestävämmillä vaihtoehdoilla.
Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategian mukaan päästöttömät merialukset ovat valmiita markkinoille viimeistään vuonna 2030, ja tällaisia aluksia koskevia hankkeita on jo käynnissä.
Aluskannan korvaamisen odotetaan merialusten pitkän käyttöiän vuoksi tapahtuvan asteittain.
Toisin kuin meriliikenteen tilanteessa, sisävesiliikenteessä, jossa alukset ovat yleensä pienempiä ja etäisyydet lyhyempiä, päästöttömät käyttövoi­ mateknologiat, kuten vety ja sähkö, alkavat olla kehittyneitä teknologioita ja niiden odotetaan sen vuoksi tulevan markkinoille nopeammin.
Näillä päästöttömillä käyttövoimateknologioilla voisi kuitenkin olla tärkeä rooli
(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/631, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille henkilöautoille ja uusille kevyille hyötyajoneuvoille ja asetusten (EY) N:o 443/2009 ja (EU) N:o 510/2011 kumoamisesta (EUVL L 111, 25.4.2019, s. 13).
(7) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1242, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille raskaille hyötyajoneuvoille ja asetusten (EY) N:o 595/2009 ja (EU) 2018/956 sekä direktiivin 96/53/EY muuttamisesta (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 202).
(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2023/1805, annettu 13 päivänä syyskuuta 2023, uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käytöstä meriliikenteessä sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta (ks. tämän virallisen lehden s. 48).