L 234/2
ET
Euroopa Liidu Teataja
22.9.2023
(3)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2019/631 (6) ning (EL) 2019/1242 (7) on juba kehtestatud uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite ning teatavate uute raskeveokite CO2 heite normid.
Kõnealused määrused peaksid kiirendama eelkõige heiteta sõidukite kasutuselevõttu ja tekitama seeläbi nõudluse laadimis- ja tankimistaristu järele.
Oluline on tagada määruste (EL) 2019/631 ja (EL) 2019/1242 ning käesoleva määrusega maanteetranspordis alternatiivkütuste kasutamise ja kasutuselevõtu sidus raamistik.
(4)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse võrdsete võimaluste tagamist säästva lennutranspordi jaoks, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/1805 (8) peaksid edendama säästvate alternatiivkütuste tootmist ja kasutuselevõttu lennunduses ja meretranspordis.
Kuigi säästvate lennukikütuste kasutamise nõuded saavad suures osas tugineda olemasolevale tankimistaristule, on vaja investeerida seisvate õhusõidukite elektritoitesse.
Määruses (EL) 2023/1805 kehtestatakse eelkõige kaldaelektri kasutamise nõuded, mida on võimalik täita üksnes juhul, kui üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) sadamates võetakse kasutusele piisav kaldaäärne elektritoide.
Nimetatud määrustes puuduvad samas nõuded kütusetaristu kohta, kuigi sellised nõuded on sihtide saavutamise eeltingimus.
(5)
Seepärast tuleks kõiki transpordiliike käsitleda ühes õigusaktis, milles tuleks arvesse võtta mitmesuguseid alternatiiv­ kütuseid.
Eri transpordiliikide puhul kasutatavate heitevabade jõuseadmete tehnoloogia on liikmesriikides eri valmidusastmes.
Eelkõige maanteesektoris võib täheldada akutoitega elektrisõidukite ja pistikühendusega hübriidsõidukite kiiret kasutuselevõttu.
Turul on kättesaadavad ka vesinikkütusega sõidukid.
Lisaks kasutatakse praegu eri projektides ja esimestes kommertsvedudes väiksemaid vesinikulaevu, akutoitega elektrilaevu ja vesinikkütusega ronge ning täiemahuline turustamine leiab eeldatavasti aset eelseisvatel aastatel.
Seevastu lennundus- ja veetranspordisektor sõltuvad endiselt vedel- ja gaaskütustest, kuna heiteta ja vähese heitega jõuseadmete lahendused peaksid turule tulema alles 2030. aasta paiku või isegi hiljem, eelkõige lennundussektoris, kus täiemahulise turustamisega läheb veel aega.
Fossiilseid gaas- või vedelkütuseid on võimalik kasutada ainult juhul, kui see kuulub selgelt süsinikuheite vähendamise sihtide alla, mis on kooskõlas liidu kliimaneutraalsuse saavutamise pikaajalise eesmärgiga ning nõuab suurenevat segamist või asendamist taastuvkütustega, nagu biometaan, täiustatud biokütused või taastuvad ja vähese süsinikuheitega sünteetilised, parafiin-, gaas- ja vedelkütused.
(6)
Selliseid biokütuseid, sünteetilisi ja parafiinkütuseid, mis asendavad diislikütust, bensiini ja reaktiivkütust, saab toota eri lähteainetest ning segada fossiilkütustesse väga suure osakaaluga.
Nimetatud kütused on eriti olulised kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks lennundus- ja meretranspordisektorites, kus elektrifitseerimine on eeldatavasti aeglasem.
Väikeste kohandustega on need kütused tehniliselt ühilduvad olemasoleva sõidukitehno­ loogiaga.
Lisaks saab siseveelaevanduses ja lähimerevedudel muu hulgas kasutada taastuvmetanooli.
Sünteetilised ja parafiinkütused võivad fossiilsete kütuseallikate kasutamist transpordisektoris vähendada.
Kõigi nimetatud kütuste jaotamiseks, ladustamiseks ja kasutamiseks saab kasutada olemasolevat taristut või vajaduse korral samasugust taristut.
(7)
Meretranspordis, kus praegu puudub majanduslikult elujõuline heitevaba jõuseadme tehnoloogia, on tõenäoliselt endiselt oluline roll veeldatud metaanil.
Ometi tuleks fossiilsetest allikatest pärit veeldatud metaani kasutamine meretranspordis järk-järgult võimalikult kiiresti lõpetada ja asendada see säästvamate alternatiividega.
Säästva ja aruka liikuvuse strateegias juhitakse tähelepanu sellele, et heiteta merelaevad on 2030. aastaks turuvalmis, ning selliste laevade projektid on juba käimas.
Arvestades merelaevade pikka kasutusiga, toimub laevastiku ümberkujundamine eeldatavasti järk-järgult.
Erinevalt meretranspordi sektorist on siseveetranspordi sektoris, kus laevad on tavaliselt väiksemad ja vahemaad lühemad, saamas väljakujunenud tehnoloogiateks heitevabad jõuseadmed, näiteks vesinikku ja elektrit kasutavad jõuseadmed, mis peaksid seetõttu jõudma turule kiiremini.
Kõnealused heitevabade jõuseadmete tehnoloogiad võivad mängida olulist rolli meretranspordis, luues mastaabi
(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011 (ELT L 111, 25.4.2019, lk 13).
(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1242, millega kehtestatakse uute raskeveokite CO2-heite normid ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 595/2009 ja (EL) 2018/956 ning nõukogu direktiivi 96/53/EÜ (ELT L 198, 25.7.2019, lk 202).
(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. septembri 2023. aasta määrus (EL) 2023/1805, mis käsitleb taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kasutamist meretranspordis ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 48).