L 234/2
CS
Úřední věstník Evropské unie
22.9.2023
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/631 (6) a (EU) 2019/1242 (7) již stanoví výkonnostní normy pro emise CO2 pro nové osobní automobily a pro nová lehká užitková vozidla, jakož i pro některá nová těžká vozidla.
Uvedená nařízení by měla urychlit zavedení zejména vozidel s nulovými emisemi a vytvořit tak poptávku po dobíjecí a čerpací infrastruktuře.
Je důležité, aby nařízení (EU) 2019/631 a (EU) 2019/1242 spolu s tímto nařízením zajistila soudržný rámec pro používání a zavádění alternativních paliv v silniční dopravě.
(4)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady o zajištění rovných podmínek pro udržitelnou leteckou dopravu a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1805 (8) by měla podpořit výrobu a zavádění udržitelných alternativních paliv v letecké a námořní dopravě.
Ačkoli se požadavky týkající se využívání udržitelných leteckých paliv mohou do značné míry opřít o stávající čerpací infrastrukturu, jsou zapotřebí investice do dodávek elektřiny pro stojící letadla.
Nařízení (EU) 2023/1805 stanoví požadavky zejména pro využívání elektřiny z pevniny, které lze splnit pouze tehdy, bude-li v přístavech transevropské dopravní sítě (síť TEN-T) zavedena vhodná úroveň těchto dodávek.
Tato nařízení však neobsahují žádné požadavky týkající se palivové infrastruktury, ačkoli jsou takové požadavky předpokladem pro dosažení cílů.
(5)
Proto by všechny druhy dopravy měly být upraveny v rámci jediného právního aktu, který by měl zohlednit rozmanitost alternativních paliv.
Využívání technologií pohonu s nulovými emisemi se v různých druzích dopravy a v různých členských státech nachází v odlišných fázích vývoje.
Zejména v odvětví silniční dopravy dochází k rychlému zavádění bateriových elektrických vozidel a plug-in hybridních vozidel.
Na trhu jsou rovněž k dispozici vozidla na vodíkový pohon.
Kromě toho jsou v současnosti v rámci různých projektů a pro první komerční využití zaváděny menší vodíkové a bateriové elektrické lodě a vlaky na vodíkový pohon, přičemž se očekává, že v nadcházejících letech dojde k jejich plnému komerčnímu nasazení.
Naproti tomu odvětví letecké a lodní dopravy budou i nadále závislá na kapalných a plynných palivech, protože se očekává, že řešení pohonu s nulovými a nízkými emisemi bude uvedeno na trh přibližně až okolo roku 2030, nebo i později, zejména v odvětví letecké dopravy, přičemž plné komerční nasazení si vyžádá jistý čas.
Fosilní plynná nebo kapalná paliva lze využít pouze tehdy, budou-li jasně začleněna do jednoznačného dekarbonizačního plánu, který je v souladu s dlouhodobým cílem klimatické neutrality Unie, což vyžaduje jejich mísení s obnovitelnými palivy, jako jsou biometan, pokročilá biopaliva nebo obnovitelná a nízkouhlíková syntetická, parafinická, plynná a kapalná paliva, nebo jejich nahrazení těmito palivy.
(6)
Tato biopaliva a syntetická a parafinická paliva nahrazující motorovou naftu, benzin a tryskové palivo lze vyrábět z různých vstupních surovin a lze je přimíchávat do fosilních paliv ve velmi vysokém poměru.
Uvedená paliva jsou obzvláště důležitá pro snížení emisí skleníkových plynů v odvětví letecké a námořní dopravy, u nichž se očekává pomalejší proces elektrifikace.
Technicky jsou tato paliva po menších úpravách kompatibilní se současnými technologiemi vozidel.
Pro vnitrozemskou vodní a námořní dopravu na krátké vzdálenosti je možné použít kromě jiného i obnovitelný metanol.
Syntetická a parafinická paliva mají potenciál snížit využívání zdrojů fosilních paliv v odvětví dopravy.
Všechna tato paliva mohou být distribuována, skladována a využívána za pomoci stávající infrastruktury nebo v případě potřeby za pomoci infrastruktury stejného druhu.
(7)
Zkapalněný metan bude pravděpodobně hrát i nadále významnou roli v námořní dopravě, kde v současné době není k dispozici žádná ekonomicky realizovatelná technologie pohonu s nulovými emisemi.
Používání zkapalněného metanu z fosilních zdrojů by však mělo být v námořní dopravě postupně a co nejdříve ukončeno a jako jeho náhrada by měly být využity udržitelnější alternativy.
Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu poukazuje na to, že námořní lodě s nulovými emisemi budou připraveny k uvedení na trh do roku 2030 a že se projekty pro tyto lodě již uskutečňují.
Očekává se, že přeměna flotily bude z důvodu dlouhé životnosti námořních lodí probíhat postupně.
Oproti situaci v námořní dopravě se pro vnitrozemskou lodní dopravu, která operuje obvykle s menšími plavidly a na kratší vzdálenosti, technologie pohonu s nulovými emisemi, jako je vodík a elektřina, stávají rozvinutými technologiemi, a proto se u nich očekává rychlejší vstup na trh.
Tyto technologie pohonu s nulovými emisemi by však mohly sehrát důležitou úlohu v námořní dopravě coby měřítko pro řešení založená na pohonu
(6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/631 ze dne 17. dubna 2019, kterým se stanoví výkonnostní normy pro emise CO2 pro nové osobní automobily a pro nová lehká užitková vozidla a kterým se zrušují nařízení (ES) č. 443/2009 a (EU) č. 510/2011 (Úř. věst.
L 111, 25.4.2019, s. 13).
(7) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1242 ze dne 20. června 2019, kterým se stanoví výkonnostní normy pro emise CO2 pro nová těžká vozidla a kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 a (EU) 2018/956 a směrnice Rady 96/53/ES (Úř. věst.
L 198, 25.7.2019, s. 202).
(8) Nařízení (EU) 2023/1805 Evropského parlamentu a Rady ze dne 13. září 2023 o využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v námořní dopravě a o změně směrnice 2009/16/ES (viz strana 48 v tomto čísle Úředního věstníku).