20.9.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
L 231/3
(11)
Viaceré členské štáty predložili ambiciózne národné energetické a klimatické plány, ktoré Komisia posúdila ako „dostatočné“ a ktoré obsahujú opatrenia umožňujúce týmto členským štátom prispieť k dosiahnutiu kolektívnych cieľov v oblasti energetickej efektívnosti s pomerom vyšším ako priemer Únie.
Okrem toho viaceré členské štáty zdokumentovali „včasné úsilie“ pri dosahovaní úspor energie, konkrétne úspory energie nad priemernými trajektóriami Únie v posledných rokoch.
Oba prípady predstavujú značné úsilie, ktoré by sa malo uznať a zahrnúť do budúcich modelových prognóz Únie a ktoré môže slúžiť ako dobrý príklad toho, ako môžu všetky členské štáty pracovať na svojom potenciáli energetickej efektívnosti s cieľom priniesť významné výhody svojim hospodárstvam a spoločnostiam.
(12)
V niektorých prípadoch sa predpoklady použité Komisiou v jej referenčnom scenári EÚ na rok 2020 odlišujú od predpokladov použitých niektorými členskými štátmi v ich referenčných scenároch, z ktorých vychádzajú ich národné energetické a klimatické plány.
Môže to viesť k rozdielom z hľadiska výpočtu primárnej energetickej spotreby, ale oba prístupy sú platné, pokiaľ ide o primárnu energetickú spotrebu.
(13)
Hoci potenciál úspor energie zostáva vo všetkých odvetviach veľký, osobitnú výzvu predstavuje odvetvie dopravy, pretože naň pripadá vyše 30 % konečnej energetickej spotreby, a sektor budov, pretože 75 % fondu budov Únie vykazuje nedostatočnú energetickú hospodárnosť.
Ďalším čoraz dôležitejším odvetvím je odvetvie informačných a komunikačných technológií, na ktoré pripadá 5 až 9 % celkovej svetovej spotreby elektriny a vyše 2 % celosvetových emisií.
Za rok 2018 možno dátovým centrám pripísať 2,7 % dopytu po elektrine v EÚ28.
V uvedenom kontexte Komisia vo svojom oznámení z 19. februára 2020 s názvom „Formovanie digitálnej budúcnosti Európy“ (ďalej len „digitálna stratégia Únie“) zdôraznila potrebu energeticky vysokoefektívnych a udržateľných dátových centier aj opatrení zameraných na transparentnosť telekomunikačných operátorov, pokiaľ ide o ich environmentálnu stopu.
Okrem toho by sa mal vziať do úvahy aj možný nárast dopytu priemyslu po energii ako dôsledok jeho dekarbonizácie, predovšetkým pri energeticky náročných procesoch.
(14)
Vyššia úroveň ambície si vyžaduje silnejšiu podporu opatrení zameraných na nákladovo efektívnu energetickú efektívnosť vo všetkých oblastiach energetického systému a vo všetkých relevantných odvetviach, v ktorých činnosť ovplyvňuje dopyt po energii, ako sú odvetvia dopravy, vodného hospodárstva a poľnohospodárstva.
Zlepšenie energetickej efektívnosti v celom energetickom reťazci vrátane výroby, prenosu, distribúcie a konečnej spotreby energie bude predstavovať prínos pre životné prostredie, povedie k zlepšeniu kvality ovzdušia a verejného zdravia, zníženiu emisií skleníkových plynov, zvýšeniu energetickej bezpečnosti znížením potreby dovozu energie, najmä fosílnych palív, zníženiu nákladov na energiu pre domácnosti i firmy, pomôže zmierniť energetickú chudobu a povedie k zvýšenej konkurencieschopnosti, väčšej zamestnanosti a zvýšenej ekonomickej činnosti v celom hospodárstve.
Vďaka zlepšeniu energetickej efektívnosti by sa zlepšila kvalita života občanov a zároveň by sa prispelo k transformácii energetických vzťahov Únie s partnermi z tretích krajín smerom k dosiahnutiu klimatickej neutrality.
Je to v súlade so záväzkami Únie v rámci energetickej únie a globálneho programu v oblasti klímy prijatého na základe Parížskej dohody.
Zvýšenie energetickej hospodárnosti rôznych odvetví má potenciál podporiť obnovu miest vrátane zlepšenia budov a zmeny modelov mobility a prístupnosti a zároveň propagovať efektívnejšie, udržateľnejšie a cenovo dostupnejšie možnosti.
(15)
Táto smernica predstavuje ďalší krok k dosiahnutiu klimatickej neutrality do roku 2050, pri ktorej sa má energetická efektívnosť považovať za samostatný zdroj energie.
Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti je ústrednou zásadou, ktorá by sa mala zohľadniť vo všetkých odvetviach nad rámec energetického systému na všetkých úrovniach vrátane finančného sektora.
Riešenia energetickej efektívnosti by sa mali zvažovať ako prvá voľba v politike, plánovaní a investičných rozhodnutiach pri stanovovaní nových pravidiel na strane dodávky a v iných oblastiach politiky.
Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mala uplatňovať bez toho, aby ňou boli dotknuté iné právne povinnosti, ciele a zásady, zároveň by však takéto povinnosti, ciele a zásady nemali obmedzovať jej uplatňovanie a ani viesť k výnimkám z uplatňovania tejto zásady.
Komisia by mala zaistiť, aby energetická efektívnosť a reakcia na strane dopytu mohli rovnocenne konkurovať výrobnej kapacite.
K zlepšeniam energetickej efektívnosti treba pristúpiť vždy, keď sú nákladovo efektívnejšie než ekvivalentné riešenia na strane dodávky.
Malo by to pomôcť využívať viaceré prínosy energetickej efektívnosti pre Úniu, najmä pre občanov a podniky.
Vykonávanie opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti by malo byť prioritou aj pri zmierňovaní energetickej chudoby.