L 231/12
SK
Úradný vestník Európskej únie
20.9.2023
(61)
Opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti majú pozitívny vplyv aj na kvalitu ovzdušia, pretože energeticky efektívnejšie budovy prispievajú k zníženiu dopytu po vykurovacích palivách vrátane tuhých vykurovacích palív.
Opatrenia energetickej efektívnosti tak prispievajú k zlepšovaniu kvality ovzdušia vnútri aj vonku a nákladovo efektívnym spôsobom pomáhajú plniť ciele politiky Únie v oblasti kvality ovzdušia stanovené najmä smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 (22).
(62)
S cieľom zabezpečiť stabilný a predvídateľný príspevok k dosiahnutiu energetických a klimatických cieľov Únie do roku 2030 a cieľa klimatickej neutrality do roku 2050 sa od členských štátov vyžaduje, aby dosiahli kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa počas celého povinného obdobia do roku 2030, pričom tieto úspory majú byť rovnocenné novým ročným úsporám na úrovni aspoň 0,8 % konečnej energetickej spotreby do 31. decembra 2023 a aspoň 1,3 % od 1. januára 2024, 1,5 % od 1. januára 2026 a 1,9 % od 1. januára 2028.
Uvedená požiadavka by sa mohla splniť prostredníctvom nových politických opatrení prijatých počas povinného obdobia od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 alebo prostredníctvom nových individuálnych opatrení vyplývajúcich z politických opatrení prijatých počas predchádzajúceho obdobia alebo pred ním, pokiaľ sa individuálne opatrenia, ktorými sa úspory energie dosahujú, zavedú počas nasledujúceho obdobia.
Na uvedený účel by členské štáty mali mať možnosť využiť povinnú schému energetickej efektívnosti, alternatívne politické opatrenia alebo oboje.
(63)
Od Cypru a Malty by sa na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2023 malo požadovať, aby dosiahli kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa zodpovedajúce novým úsporám na úrovni 0,24 % ročnej konečnej energetickej spotreby, ktorá sa stanovila ako priemer za posledné trojročné obdobie pred 1. januárom 2019.
Od Cypru a Malty by sa na obdobie od 1. januára 2024 do 31. decembra 2030 malo požadovať, aby dosiahli kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa na úrovni 0,45 % ročnej konečnej energetickej spotreby, ktorá sa stanovila ako priemer za posledné trojročné obdobie pred 1. januárom 2019.
(64)
Členské štáty by pri využívaní povinnej schémy mali určiť povinné subjekty spomedzi prevádzkovateľov prenosovej sústavy, prevádzkovateľov distribučnej sústavy, distribútorov energie, maloobchodných energetických spoločností a distribútorov pohonných hmôt alebo maloobchodných predajcov pohonných hmôt na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií.
Určenie určitých kategórií takých subjektov, alebo ich vyňatie z určenia, by sa nemalo považovať za nezlučiteľné so zásadou nediskriminácie.
Členské štáty sa preto môžu rozhodnúť, či sa také subjekty, alebo len ich určité kategórie, určujú za povinné subjekty.
Členské štáty v snahe posilniť a chrániť ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní, ako aj prioritne vykonávať u nich politické opatrenia, môžu povinným subjektom uložiť povinnosť dosiahnuť úspory energie u týchto ľudí.
Na tento účel môžu členské štáty stanoviť aj ciele znižovania nákladov na energiu.
Povinné subjekty by uvedené ciele mohli dosiahnuť podporou zavedenia opatrení, ktoré povedú k úsporám energie a finančným úsporám pri vyúčtovaniach energie, ako je napríklad inštalácia izolácie a opatrenia na vykurovanie, a podporou iniciatív na úsporu energie zo strany komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických spoločenstiev.
(65)
Členské štáty by pri koncipovaní politických opatrení na splnenie povinnosti úspor energie mali dodržiavať normy a priority Únie v oblasti klímy a životného prostredia, ako aj zásadu „výrazne nenarušiť“ v zmysle nariadenia (EÚ) 2020/852.
Členské štáty by nemali podporovať činnosti, ktoré nie sú udržateľné z hľadiska životného prostredia, ako je používanie fosílnych palív.
Povinnosť úspor energie je prejavom úsilia posilniť reakciu na zmenu klímy prostredníctvom podpory stimulov pre členské štáty, aby vykonávali udržateľný a čistý súbor politík, ktorý je odolný a zmierňuje zmenu klímy.
Preto úspory energie vyplývajúce z politických opatrení zameraných na používanie priameho spaľovania fosílnych palív môžu byť oprávnenými úsporami energie v rámci povinnosti úspor energie za určitých podmienok a počas prechodného obdobia po transpozícii tejto smernice v súlade s prílohou k tejto smernici.
Tým sa umožní zladiť povinnosť úspor energie s cieľmi Európskej zelenej dohody, plánom cieľov v oblasti klímy, Vlnou obnovy a zohľadní sa potreba konať, ako skonštatovala Medzinárodná energetická agentúra vo svojej správe o nulových čistých emisiách.
Účelom obmedzenia je podnecovať členské štáty, aby vynakladali verejné financie len na nadčasové udržateľné technológie.
Je dôležité, aby členské štáty účastníkom trhu poskytli jednoznačný politický rámec a investičnú istotu.
Zavedenie metodiky výpočtu v rámci povinnosti úspor energie by všetkým účastníkom trhu malo umožniť, aby prispôsobili svoje technológie v realizovateľnom
(22) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 zo 14. decembra 2016 o znížení národných emisií určitých látok znečisťujúcich ovzdušie, ktorou sa mení smernica 2003/35/ES a zrušuje smernica 2001/81/ES (Ú. v.
EÚ L 344, 17.12.2016, s. 1).