20.9.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
L 231/11
(55)
Vzhľadom na skutočnosť, že budovy spôsobujú emisie skleníkových plynov pred svojou prevádzkovou životnosťou a aj po nej, členské štáty by mali zvážiť aj emisie uhlíka počas celého životného cyklu budov.
Malo by sa to diať v kontexte úsilia venovať väčšiu pozornosť výsledkom počas celého životného cyklu, aspektom obehového hospodárstva a vplyvom na životné prostredie, ako súčasť úlohy verejného sektora ísť príkladom.
Verejné obstarávanie môže teda slúžiť ako príležitosť riešiť problematiku zabudovaného uhlíka v budovách počas ich životného cyklu.
V tomto ohľade sú verejní obstarávatelia dôležitými aktérmi, ktorí môžu konať kroky ako súčasť postupov obstarávania a nakupovať nové budovy, pri ktorých sa rieši potenciál globálneho otepľovania počas celého ich životného cyklu.
(56)
Pomocou potenciálu globálneho otepľovania počas celého životného cyklu sa merajú emisie skleníkových plynov súvisiace s budovou v rôznych fázach jej životného cyklu.
Meria sa teda, akou celkovou mierou emisie budovy prispievajú k zmene klímy.
Tento postup sa niekedy označuje ako posudzovanie uhlíkovej stopy alebo meranie emisií uhlíka za celú životnosť.
Združujú sa pri ňom emisie uhlíka zabudované v stavebných materiáloch s priamymi a nepriamymi emisiami uhlíka z fázy používania.
Budovy sú významným zásobníkom materiálov, na mnoho desaťročí sa stanú úložiskom zdrojov bohatých na uhlík, a preto je dôležité preskúmať koncepcie, ktoré uľahčia budúce opätovné použitie a recykláciu na konci prevádzkovej životnosti v súlade s novým akčným plánom pre obehové hospodárstvo.
Členské štáty by mali podporovať obehovosť, trvanlivosť a prispôsobivosť stavebných materiálov s cieľom riešiť parametre udržateľnosti stavebných výrobkov.
(57)
Potenciál globálneho otepľovania sa vyjadruje ako číselný ukazovateľ v kgCO2eq/m2 (úžitkovej vnútornej podlahovej plochy) pre každú fázu životného cyklu určený ako priemer na jeden rok referenčného sledovaného obdobia 50 rokov.
Výber údajov, vymedzenie scenára a výpočty sa vykonávajú v súlade s normou EN 15978.
Rozsah prvkov budov a technického vybavenia sa stanovuje v ukazovateli 1,2 spoločného rámca Únie Level(s).
V prípadoch, keď existuje vnútroštátny nástroj na výpočet alebo je tento nástroj potrebný na uverejňovanie údajov alebo získanie stavebných povolení, malo by byť možné používať ho na poskytovanie požadovaných informácií.
Malo by byť možné používať iné nástroje na výpočet, ak spĺňajú minimálne kritériá stanovené v spoločnom rámci Únie Level(s).
(58)
V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (21) sa stanovujú pravidlá týkajúce sa zariadení, ktoré prispievajú k výrobe energie alebo využívajú energiu na účely výroby, a stanovuje sa, že informácie o energii využitej alebo vyrobenej v zariadení sa majú zahrnúť do žiadostí o integrované povolenia v súlade s článkom 12 ods.
1 písm.
b) uvedenej smernice.
Okrem toho sa v článku 11 uvedenej smernice stanovuje, že efektívne využívanie energie je jednou z hlavných zásad, ktorými sa riadia základné povinnosti prevádzkovateľa, a jedným z kritérií určovania najlepších dostupných techník podľa prílohy III k uvedenej smernici.
Prevádzková účinnosť energetických systémov je v každom danom momente ovplyvnená schopnosťou dodávať elektrinu vyrobenú z rôznych zdrojov s rôznou mierou zotrvačnosti a dobou nábehu do sústavy plynulo a flexibilne.
Zlepšenie účinnosti umožní lepšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov.
(59)
Zlepšenie energetickej efektívnosti môže prispieť k vyššej hospodárskej výkonnosti.
Členské štáty a Únia by sa mali zameriavať na znižovanie spotreby energie bez ohľadu na úroveň hospodárskeho rastu.
(60)
Povinnosť úspor energie stanovená v tejto smernici by sa mala rozšíriť a mala by platiť aj po roku 2030.
Tak sa zaručia stabilnejšie podmienky pre investorov, a teda podnietia dlhodobé investície a dlhodobé opatrenia energetickej efektívnosti, ako je napríklad hĺbková obnova budov, s dlhodobým cieľom uľahčiť nákladovo efektívnu transformáciu existujúcich budov na budovy s takmer nulovou potrebou energie.
Povinnosť úspor energie zohráva dôležitú úlohu pri tvorbe miestneho rastu, pracovných miest, konkurencieschopnosti a pri zmenšovaní energetickej chudoby.
Malo by sa zabezpečiť, aby Únia mohla dosiahnuť svoje ciele v oblasti energetiky a klímy vytváraním ďalších príležitostí a prerušením spojenia medzi spotrebou energie a rastom.
Spolupráca so súkromným sektorom je dôležitá na posúdenie podmienok, za akých je možné uvoľniť súkromné investície do projektov energetickej efektívnosti, a na vytvorenie nových modelov príjmov pre inováciu v oblasti energetickej efektívnosti.
(21) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v.
EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).