20.9.2023
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
L 231/3
(11)
O serie de state membre au prezentat planuri naționale ambițioase privind energia și clima, care au fost evaluate de Comisie ca fiind „suficiente” și care conțin măsuri ce permit statelor membre respective să contribuie la atingerea obiectivelor colective în materie de eficiență energetică cu un raport mai mare decât media Uniunii.
În plus, o serie de state membre au arătat că au depus „eforturi timpurii” pentru a realiza economii de energie, și anume economii de energie peste traiectoriile medii ale Uniunii din ultimii ani.
În ambele cazuri, este vorba despre eforturi semnificative care ar trebui să fie recunoscute și ar trebui să fie incluse în viitoarele previziuni de modelizare ale Uniunii și care pot servi drept exemple de urmat pentru modul în care toate statele membre pot proceda în privința potențialului lor de eficiență energetică pentru a aduce beneficii semnificative economiilor și societăților lor.
(12)
În unele cazuri, ipotezele utilizate de Comisie în scenariul de referință al UE din 2020 sunt diferite de ipotezele utilizate de unele state membre pentru scenariile lor de referință care stau la baza planurilor lor naționale privind energia și clima.
Acest lucru poate duce la divergențe în ceea ce privește calcularea consumului de energie primară, dar ambele abordări sunt valabile în ceea ce privește acest consum.
(13)
Deși potențialul de economisire a energiei rămâne ridicat în toate sectoarele, există o provocare deosebită legată de transporturi, deoarece acestea sunt responsabile pentru peste 30 % din consumul final de energie, precum și de clădiri, întrucât 75 % din parcul imobiliar al Uniunii are o performanță energetică scăzută.
Un alt sector din ce în ce mai important este sectorul tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC), care este responsabil pentru 5-9 % din consumul total de energie electrică la nivel mondial și pentru peste 2 % din emisiile mondiale.
În 2018, centrele de date au reprezentat 2,7 % din cererea de energie electrică din UE-28.
În acest context, în comunicarea sa din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (denumită în continuare „Strategia digitală a Uniunii”), Comisia a evidențiat necesitatea unor centre de date foarte eficiente din punct de vedere energetic și sustenabile, precum și a unor măsuri de transparență pentru operatorii de telecomunicații în ceea ce privește amprenta lor de mediu.
În plus, trebuie să se țină seama și de posibila creștere a cererii de energie din partea sectorului industrial care ar putea rezulta din decarbonizarea acestuia, în special în ceea ce privește procesele mari consumatoare de energie.
(14)
Nivelul sporit de ambiție necesită o promovare mai puternică a măsurilor de eficiență energetică eficiente din punctul de vedere al costurilor, în toate domeniile sistemului energetic și în toate sectoarele relevante unde activitățile afectează cererea de energie, precum sectorul transporturilor, al apei și al agriculturii.
Îmbunătățirea eficienței energetice de-a lungul întregului lanț energetic, inclusiv producția, transportul, distribuția și utilizarea finală a energiei, va genera beneficii pentru mediu, va îmbunătăți calitatea aerului și sănătatea publică, va reduce emisiile de GES, va îmbunătăți securitatea energetică prin scăderea nevoii de importuri de energie, în special de combustibili fosili, va scădea costurile cu energia ale gospodăriilor și ale întreprinderilor, va contribui la atenuarea sărăciei energetice și va duce la o creștere a competitivității, a locurilor de muncă și a activității economice la nivelul tuturor sectoarelor economiei.
Îmbunătățirea eficienței energetice ar duce astfel la o îmbunătățire a calității vieții cetățenilor, contribuind în același timp la transformarea relațiilor Uniunii cu parteneri din țări terțe în domeniul energiei în sensul realizării neutralității climatice.
Acest lucru respectă angajamentele Uniunii asumate în cadrul uniunii energetice și al Planului global de acțiune împotriva schimbărilor climatice stabilit prin Acordul de la Paris.
Îmbunătățirea performanței energetice a diferitelor sectoare are potențialul de a stimula regenerarea urbană, inclusiv îmbunătățirea clădirilor, precum și schimbarea modelelor de mobilitate și de accesibilitate, promovând în același timp opțiuni mai eficiente, mai durabile și la prețuri mai accesibile.
(15)
Prezenta directivă reprezintă un pas înainte în direcția realizării neutralității climatice până în 2050, în temeiul căreia eficiența energetică ar trebui să fie tratată ca o sursă de energie în sine.
Principiul „eficiența energetică înainte de toate” este un principiu general de care ar trebui să se țină seama în toate sectoarele, dincolo de sistemul energetic, la toate nivelurile, inclusiv în sectorul financiar.
Soluțiile de eficiență energetică ar trebui să fie luate în considerare ca primă opțiune în deciziile de politică, de planificare și de investiții, atunci când se stabilesc noi norme privind oferta și alte domenii de politică.
Cu toate că principiul „eficiența energetică înainte de toate” ar trebui să fie aplicat fără a aduce atingere altor principii, obiective și obligații legale, astfel de principii, obiective și obligații nu ar trebui să împiedice aplicarea principiului respectiv sau să conducă la derogări de la aplicarea sa.
Comisia ar trebui să se asigure că eficiența energetică și răspunsul la cerere pot concura în mod egal cu capacitatea de producție.
Trebuie să se realizeze îmbunătățiri în materie de eficiență energetică ori de câte ori acestea sunt mai eficiente din punctul de vedere al costurilor decât soluțiile echivalente din partea ofertei.
Acest lucru ar trebui să ajute la valorificarea numeroaselor beneficii pe care eficiența energetică le poate aduce Uniunii, în special cetățenilor și întreprinderilor.
Implementarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice ar trebui să constituie, de asemenea, o prioritate în vederea atenuării sărăciei energetice.