L 231/6
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
20.9.2023.
(25)
Lai sasniegtu vērienīgu energoefektivitātes mērķrādītāju, ir jānovērš šķēršļi nolūkā atvieglot investēšanu energoefek­ tivitātes pasākumos.
Savienības programmas LIFE apakšprogrammā “Pāreja uz tīru enerģiju”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/783 (17), tiks atvēlēti līdzekļi, lai palīdzētu izstrādāt Savienības paraugpraksi energoefektivitātes politikas īstenošanā, kas palīdzēs novērst biheiviorālos, tirgus un regulatīvos šķēršļus energoefektivitātei.
(26)
Eiropadome savos 2014. gada 23. un 24. oktobra secinājumos atbalstīja energoefektivitātes mērķrādītāju Savienības līmenī 2030. gadam – 27 %, kas līdz 2020. gadam vēl jāpārskata, orientējoties uz 30 % mērķrādītāju Savienības līmenī.
Eiropas Parlaments 2015. gada 15. decembra rezolūcijā “Virzība uz Eiropas enerģētikas savienību” aicināja Komisiju izvērtēt arī to, cik reāli ir iespējams tādā pašā laika periodā sasniegt energoefektivitātes mērķrādītāju 40 % apmērā.
(27)
Komisija savā 2018. gada 28. novembra paziņojumā “Tīru planētu – visiem!
Stratēģisks Eiropas ilgtermiņa redzējums par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku” prognozē, ka 2030. gadam nospraustais Savienības energoefektivitātes mērķrādītājs 32,5 % un pārējie pašreizējā satvarā paredzētie rīcībpolitiskie instrumenti ļautu līdz 2030. gadam SEG emisijas samazināt par aptuveni 45 %.
Klimata mērķrādītāja plāna ietekmes novērtējumā tika novērtēts, kāds centienu līmenis būtu vajadzīgs dažādajās rīcībpolitikas jomās, lai īstenotu vērienīgākas klimatiskās ieceres, proti, līdz 2030. gadam SEG emisijas samazināt par 55 %.
Novērtējumā tika secināts, ka SEG emisiju mērķrādītāja sasniegšanai attiecībā pret bāzlīniju izmaksu ziņā optimālā veidā primārās enerģijas patēriņš un enerģijas galapatēriņš jāsamazina attiecīgi par 39–41 % un 36–37 %.
(28)
Savienības energoefektivitātes mērķrādītājs sākotnēji tika noteikts un aprēķināts, par bāzlīniju izmantojot 2007. gada ES atsauces scenārija prognozes 2030. gadam.
Taču izmaiņas Eurostat enerģijas bilances aprēķina metodikā un uzlabojumi turpmākajās modelēšanas prognozēs nozīmē, ka bāzlīnija ir jāmaina.
Tādējādi mērķrādītāja definēšanai ir izmantota tā pati pieeja, proti, salīdzinot to ar nākotnes bāzlīnijas prognozēm, bet Savienības 2030. gada energoefektivitātes mērķrādītāja vērienīgums ir noteikts salīdzinājumā ar 2020. gada ES atsauces scenārija prognozēm 2030. gadam, kas atspoguļo valstu devumus no nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem.
Minētā atjauninātā bāzlīnija nozīmē, ka 2030. gadam nosprausto ar energoefektivitāti saistīto ieceru vēriens Savienībai ir vēl jāpalielina vismaz par 11,7 % salīdzinājumā ar centienu līmeni 2020. gada ES atsauces scenārijā.
Jaunais veids, kā tiek izteikts Savienības mērķrādītāju vērienīgums, neietekmē faktiski vajadzīgo centienu līmeni un atbilst samazinājumam par 40,5 % primārās enerģijas patēriņa izteiksmē un par 38 % enerģijas galapatēriņa izteiksmē salīdzinājumā ar 2007. gada ES atsauces scenārija prognozēm 2030. gadam.
(29)
Primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa aprēķināšanas metodika ir saskaņota ar jauno Eurostat metodiku, bet šīs direktīvas vajadzībām izmantotajiem rādītājiem ir atšķirīgs tvērums, jo tajos attiecībā uz primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa mērķrādītājiem izslēgta apkārtējās vides enerģija un iekļauts starptautiskās aviācijas energopatēriņš.
Jaunu rādītāju izmantošana nozīmē arī to, ka jebkādas izmaiņas domnu energopatēriņā tagad tiek atspoguļotas tikai primārās enerģijas patēriņā.
(30)
Savienībai ir jāuzlabo energoefektivitāte, un šī vajadzība būtu jāizsaka kā primārās enerģijas patēriņš un enerģijas galapatēriņš, kas jāsasniedz 2030. gadā, norādot to papildu centienu līmeni, kuri vajadzīgi salīdzinājumā ar nacionālo enerģētikas un klimata plānu esošajiem vai plānotajiem pasākumiem.
2020. gada ES atsauces scenārijā prognozēts, ka līdz 2030. gadam primārās enerģijas patēriņam jāsasniedz 1 124 Mtoe un enerģijas galapatēriņam – 864 Mtoe (neskaitot apkārtējās vides enerģiju un ieskaitot starptautisko aviāciju).
Papildu samazinājums 11,7 % apmērā nozīmē, ka patēriņam 2030. gadā jābūt 763 Mtoe un 992,5 Mtoe.
Salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni tas nozīmē, ka enerģijas galapatēriņš Savienībā būtu jāsamazina par aptuveni 25 % un primārās enerģijas patēriņš – par aptuveni 34 %.
2020. un 2030. gada perspektīvā nav saistošu mērķrādītāju dalībvalstu līmenī, un dalībvalstīm, ņemot vērā šajā direktīvā norādīto formulu, būtu jānosaka savs devums Savienības energoefektivitātes mērķrādītāja
(17) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/783 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido vides un klimata pasākumu programmu (LIFE) un atceļ Regulu (ES) Nr.
1293/2013 (OV L 172, 17.5.2021., 53. lpp.).