L 231/6
ET
Euroopa Liidu Teataja
20.9.2023
(25)
Ambitsioonika energiatõhususe eesmärgi saavutamiseks tuleb kõrvaldada tõkked, et soodustada investeerimist energiatõhususe meetmetesse.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/783 (17) loodud liidu programmi LIFE puhtale energiale ülemineku alaprogrammist eraldatakse rahalised vahendid liidu energiatõhusus­ poliitika rakendamise parimate tavade arendamise toetamisele ning selle raames käsitletakse energiatõhususe saavutamise käitumuslikke, turu- ja regulatiivseid tõkkeid.
(26)
Euroopa Ülemkogu toetas oma 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldustes 2030. aastaks seatud liidu tasandi 27 % energiatõhususe eesmärgi läbivaatamist aastaks 2020, pidades silmas liidu tasandi 30 % eesmärki.
Euroopa Parlament kutsus oma 15. detsembri 2015. aasta resolutsioonis Euroopa energialiidu suunas liikumise kohta komisjoni üles lisaks hindama 40 % energiatõhususe eesmärgi täidetavust samal ajavahemikul.
(27)
Oma 28. novembri 2018. aasta teatises „Puhas planeet kõigi jaoks.
Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ prognoosib komisjon, et liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärk 32,5 % ja kehtiva raamistiku teised poliitikavahendid aitaksid 2030. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside heidet umbes 45 %.
Selleks et saavutada ambitsioonikam kliimaeesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 55 %, hinnati kliimaeesmärgi kava mõjuhinnangus seda, kui ulatuslikke jõupingutusi oleks eri poliitikavaldkondades vaja teha.
Järeldati, et võrreldes lähtetasemega tähendab kasvuhoonegaaside heite eesmärgi kuluoptimaalsel viisil saavutamine primaarenergia tarbimise ja energia lõpptarbimise vähendamist vastavalt vähemalt 39–41 % ja 36–37 %.
(28)
Algselt kasutati liidu energiatõhususe eesmärgi seadmiseks ja väljaarvutamiseks võrdlusalusena 2007. aasta ELi võrdlusstsenaariumi prognoose 2030. aastaks.
Eurostati energiabilansi arvutamise metoodika muutmine ja hilisemate mudelprognooside parandamine nõuavad võrdlusaluse lähtejoone muutmist.
Kasutades sihttaseme määratlemiseks sama lähenemisviisi, see tähendab võrreldes sihttaset lähtestsenaariumi tulevikuprognoosidega, lähtutakse liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärgi seadmisel seega võrdlusest 2020. aasta ELi võrdlusstse­ naariumi 2030. aastat käsitlevate prognoosidega, mis kajastavad riiklikest energia- ja kliimakavadest pärinevaid riiklikke panuseid.
Ajakohastatud lähtestsenaariumile tuginedes on liidul vaja oma 2030. aasta energiatõhususe eesmärki 2020. aasta ELi võrdlusstsenaariumi alusel tehtavate jõupingutuste tasemega võrreldes veelgi suurendada vähemalt 11,7 %.
Liidu eesmärkide ambitsioonikuse taseme väljendamise uus viis ei mõjuta tegelikult vajatavate jõupingutuste taset ning vastab primaarenergia tarbimise vähendamisele 40,5 % ja energia lõpptarbimise vähendamisele 38 % võrreldes 2007. aasta ELi võrdlusstsenaariumi prognoosidega 2030. aastaks.
(29)
Primaarenergia tarbimise ja energia lõpptarbimise arvutamise metoodika on kooskõlas Eurostati uue metoodikaga, kuid käesoleva direktiivi kohaldamisel kasutatavatel näitajatel on erinev kohaldamisala, st primaarenergia tarbimise ja energia lõpptarbimise eesmärkide puhul ei hõlma need ümbritseva keskkonna energiat, kuid hõlmavad energiatarbimist rahvusvahelises lennunduses.
Uute näitajate kasutamine tähendab ka seda, et kõik kõrgahjude energiatarbimise muutused kajastuvad nüüd ainult primaarenergia tarbimises.
(30)
Liidu vajadus parandada energiatõhusust peaks olema väljendatud primaarenergia tarbimise ja energia lõpptarbimise tasemena, mis tuleb saavutada 2030. aastaks, märkides ära need täiendavad jõupingutused, mis on vajalikud võrreldes riiklikes energia- ja kliimakavades kehtestatud või kavandatud meetmetega.
2020. aasta ELi võrdlusstse­ naariumi prognooside kohaselt jõuab energia lõpptarbimine 2030. aastaks 864 miljoni naftaekvivalenttonnini ja primaarenergia tarbimine 1 124 miljoni naftaekvivalenttonnini (välja arvatud ümbritseva keskkonna energia ja kaasa arvatud rahvusvaheline lennundus).
Täiendav tarbimise vähendamine 11,7 % annaks tulemuseks 763 miljonit naftaekvivalenttonni ja 992,5 miljonit naftaekvivalenttonni 2030. aastal.
See tähendab, et liidus tuleks energia lõpptarbimist vähendada umbes 25 % ning primaarenergia tarbimist umbes 34 % võrreldes 2005. aasta tasemetega.
2020. ja 2030. aasta perspektiivis ei ole liikmesriikide tasandil siduvaid kohustusi ja liikmesriigid peaksid kindlaks
(17) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/783, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1293/2013 (ELT L 172, 17.5.2021, lk 53).