20.9.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 231/3
(11)
Mitu liikmesriiki esitas komisjoni hinnangul piisvalt ambitsioonikad riiklikud energia- ja kliimakavad koos meetmetega, mis võimaldavad neil liikmesriikidel aidata saavutada energiatõhususe ühiseid eesmärke suhtarvuga, mis on liidu keskmisest suurem.
Lisaks on mitu liikmesriiki tõendanud oma „varajasi jõupingutusi“, et saavutada kõnealune energiasääst, st energiasääst, mis on suurem liidu keskmistest trajektooridest viimastel aastatel.
Mõlemal juhul on tegemist oluliste jõupingutustega, mida tuleks tunnustada ja mis tuleks lisada liidu tulevastesse modelleeri­ misprognoosidesse ning mis võivad olla head näited sellest, kuidas kõik liikmesriigid saavad kasutada oma energiatõhususe potentsiaali selleks, et tuua märkimisväärset kasu oma majandusele ja ühiskonnale.
(12)
Mõnel juhul erinevad komisjoni poolt tema 2020. aasta ELi võrdlusstsenaariumis ning liikmesriikide poolt nende riiklike energia- ja kliimakavade aluseks olevates võrdlusstsenaariumides kasutatud eeldused.
See võib küll kaasa tuua lahknevusi primaarenergia tarbimise arvutamisel, kuid mõlemad lähenemisviisid kehtivad primaarenergia tarbimise puhul.
(13)
Ehkki energiasäästu potentsiaal on kõikides sektorites endiselt suur, vajavad erilist tähelepanu transport, mis moodustab üle 30 % energia lõpptarbimisest, ning hooned, kuna liidu hoonetest 75 % puhul on energiatõhusus halb.
Teine üha olulisem sektor on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (edaspidi „IKT“) sektor, mille arvele langeb 5–9 % kogu maailma elektritarbimisest ja üle 2 % üleilmsest heitest.
2018. aastal langes andmekeskuste arvele 2,7 % EL 28 elektrinõudlusest.
Sellega seoses rõhutas komisjon oma 19. veebruari 2020. aasta teatises „Euroopa digituleviku kujundamine“ (edaspidi „liidu digistrateegia“) vajadust väga energiatõhusate ja kestlike andmekeskuste ning telekommunikatsioonioperaatorite ökoloogilise jalajäljega seotud läbipaistvusmeetmete järele.
Lisaks tuleks arvesse võtta ka tööstuse energianõudluse võimalikku suurenemist, mis võib kaasneda süsinikuheite vähendamisega eelkõige energiamahukate protsesside puhul.
(14)
Ambitsioonikam eesmärk nõuab kulutõhusate energiatõhususe meetmete jõulisemat edendamist energiasüsteemis tervikuna ja kõigis asjaomastes sektorites, kus tegevus mõjutab energianõudlust, näiteks transpordi-, vee- ja põllumajandussektoris.
Energiatõhususe parandamine kogu energiaahelas, kaasa arvatud energia tootmine, ülekanne, jaotus ja lõpptarbimine, toob kasu keskkonnale, parandab õhukvaliteeti ja rahvatervist, vähendab kasvuhoonegaaside heidet, parandab energiajulgeolekut, vähendades energia, eelkõige fossiilkütuste, impordivajadust, vähendab leibkondade ja ettevõtjate energiakulu, leevendab energiaostuvõimetust, suurendab majanduses tervikuna konkurentsivõimet, tööhõivet ning elavdab majandustegevust.
Energiatõhususe parandamine parandaks seega kodanike elukvaliteeti, aidates samal ajal ümber kujundada liidu energiasuhteid kolmandate riikide partneritega, et saavutada kliimaneutraalsus.
See on kooskõlas energialiidu raames võetud liidu kohustustega ja Pariisi kokkuleppega kehtestatud ülemaailmse kliimamuutuste tegevuskavaga.
Eri sektorite energiatõhususe parandamine võib soodustada linnade taaselustamist, sealhulgas hoonete parendamist, ning muutusi liikuvuses ja juurdepääsetavuse mudelites, edendades samas tõhusamaid, kestlikumaid ja taskukohasemaid valikuvõimalusi.
(15)
Käesolev direktiiv astub sammu 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise suunas, mille raames käsitatakse energiatõhusust omaette energiaallikana.
Kõigis sektoreis, ka väljaspool energiasüsteemi, sealhulgas finantssektoris, tuleks kõigil tasandeil kõikehõlmava põhimõttena arvesse võtta energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet.
Uute tarne- ja muudes poliitikavaldkondades kehtestatavate normide kindlaksmääramisel tuleks poliitilistes, kavandamis- ja investeerimisotsustes esimese valikuna kaaluda energiatõhususe lahendusi.
Ehkki energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamine ei tohiks piirata muid juriidilisi kohustusi, eesmärke ega põhimõtteid, ei tohiks sellised kohustused, eesmärgid ja põhimõtted nimetatud põhimõtte kohaldamist takistada ega tuua kaasa selle kohaldamisest vabastamist.
Komisjon peaks tagama, et energiatõhusus ja tarbimiskaja saaksid konkureerida tootmisvõimsusega võrdsetel alustel.
Energiatõhusust on vaja alati parandada, kui see on samaväärsetest turul pakutavatest tootmissuunalistest lahendustest kulutasuvam.
See peaks andma liidule, eelkõige kodanikele ja ettevõtjatele, võimaluse kasutada ära energiatõhususe arvukaid eeliseid.
Energiatõhususe parandamise meetmete kohaldamine peaks olema prioriteet ka energiaostuvõimetuse leevendamisel.