L 231/12
ET
Euroopa Liidu Teataja
20.9.2023
(61)
Energiatõhususe parandamise meetmetel on ühtlasi positiivne mõju õhukvaliteedile, kuna energiatõhusamad hooned aitavad vähendada nõudlust kütuste, sealhulgas tahkekütuste järele.
Energiatõhususe meetmed aitavad seega parandada nii sise- kui ka välisõhu kvaliteeti ning saavutada kulutõhusal viisil liidu õhukvaliteedipoliitika eesmärke, mis on sätestatud eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2016/2284 (22).
(62)
Selleks et tagada stabiilne ja prognoositav panus liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide ning 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisse, peavad liikmesriigid kogu kohustusperioodil kuni 2030. aastani saavutama lõppkasutuse kumulatiivse energiasäästu, mis vastab uuele aastasele säästule vähemalt 0,8 % energia lõpptarbimisest kuni 31. detsembrini 2023 ja vähemalt 1,3% alates 1. jaanuarist 2024, 1,5 % alates 1. jaanuarist 2026 ja 1,9 % alates 1. jaanuarist 2028.
Kõnealuse nõude täitmiseks võib võtta uusi poliitikameetmeid, mis võetakse vastu kohustusperioodil 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030, või uusi üksikmeetmeid, mis tulenevad poliitikameetmetest, mis on vastu võetud kas eelmisel perioodil või varem, tingimusel et neid üksikmeetmeid asutakse täitma järgmisel kohustusperioodil.
Selleks peaks liikmesriikidel olema võimalik kasutada energiatõhususkohustuste süsteemi või alternatiivseid poliitikameetmeid või mõlemaid.
(63)
Ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2023 peaksid Küpros ja Malta saavutama lõppkasutuse kumulatiivse energiasäästu, mis vastab uuele säästule 0,24 % aastasest energia lõpptarbimisest arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena.
Ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2030 peaksid Küpros ja Malta saavutama lõppkasutuse kumulatiivse energiasäästu 0,45 % energia aastasest lõpptarbimisest arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena.
(64)
Energiatõhususkohustuste süsteemi kasutamise korral peaksid liikmesriigid määrama objektiivsete ja mittediskrimi­ neerivate kriteeriumite alusel kohustatud isikud põhivõrguettevõtjate, jaotusvõrguettevõtjate, energiatarnijate, energia-jaemüügiettevõtjate ja transpordikütusetarnijate või -jaemüüjate seast.
Selliste üksuste määramist kohustatud isikuteks või nende sellest vabastamist ei tuleks pidada kokkusobimatuks mittediskrimineerimise põhimõttega.
Seetõttu võivad liikmesriigid valida, kas kohustatud isiku saab määrata selliste üksuste või üksnes nende teatud rühmade seast.
Energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, madala sissetulekuga leibkondades elavate inimeste ning ajakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavate inimeste kaitsmiseks ja võimestamiseks ning poliitikameetmete rakendamiseks esmajärjekorras nende isikute suhtes võivad liikmesriigid nõuda kohustatud isikutelt energiasäästu saavutamist selliste isikute hulgas.
Selleks võivad liikmesriigid kehtestada ka energiakulude vähendamise eesmärke.
Kohustatud isikud saaksid need eesmärgid saavutada, edendades selliste meetmete kehtestamist, millega saavutatakse energiasääst ja rahaline kokkuhoid energiaarvetelt, näiteks soojustuse paigaldamine ja küttega seotud meetmed, ning toetades taastuvenergiakogukondade ja kodanike energiako­ gukondade energiasäästualgatusi.
(65)
Energiasäästukohustuse täitmiseks poliitikameetmete väljatöötamisel peaksid liikmesriigid järgima liidu kliima- ja keskkonnastandardeid ja -prioriteete ning järgima põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ määruse (EL) 2020/852 tähenduses.
Liikmesriigid ei tohiks edendada tegevusi, mis ei ole keskkonnasäästlikud, näiteks fossiilkütuste kasutamine.
Energiasäästukohustuse eesmärk on tugevdada reageerimist kliimamuutustele, toetades stiimuleid liikmesriikidele, et rakendada kestlikku ja puhast poliitikameetmete kombinatsiooni, mis on vastupidav ja leevendab kliimamuutusi.
Seetõttu võib fossiilkütuse otsepõletamisega seotud poliitikameetmetega saavutatud energiasääst olla teatavatel tingimustel ja üleminekuperioodil, mis järgneb käesoleva direktiivi ülevõtmisele, energiasäästukohustuse alusel rahastamiskõlblik energiasääst kooskõlas mõne käesoleva direktiivi lisaga.
See võimaldab viia energiasäästu­ kohustuse kooskõlla Euroopa roheleppe, kliimaeesmärgi kava ja renoveerimislaine eesmärkidega ning kajastab vajadust meetmete järele, mille Rahvusvaheline Energiaagentuur tegi kindlaks oma aruandes „Net Zero“.
Piirangu eesmärk on julgustada liikmesriike kulutama avaliku sektori raha ainult tulevikukindlatele ja kestlikele tehnoloogiatele.
On oluline, et liikmesriigid pakuksid turuosalistele selget poliitilist raamistikku ja investeerimis­ kindlust.
Energiasäästukohustuse kohase arvutusmeetodi rakendamine peaks võimaldama kõigil turuosalistel kohandada oma tehnoloogiaid mõistliku aja jooksul.
Kui liikmesriigid toetavad tõhusate fossiilkütusetehnoloogiate
(22) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (ELT L 344, 17.12.2016, lk 1).