20.9.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 231/11
(55)
Võttes arvesse, et hooned põhjustavad kasvuhoonegaaside heidet enne ja pärast nende kasutusiga, peaksid liikmesriigid võtma arvesse ka hoonete olelusringi jooksul tekkivat süsinikuheidet.
See peaks toimuma seoses jõupingutustega pöörata rohkem tähelepanu kogu olelusringi keskkonnatoimele, ringmajanduse aspektidele ja keskkonnamõjudele, mis on osa avaliku sektori eeskujust.
Riigihanked võivad seega olla võimaluseks käsitleda hoonete olelusringiga kaasnevat süsinikuheidet.
Sellega seoses on avaliku sektori hankijad olulised osalejad, kes saavad võtta hankemenetluste raames meetmeid, soetades uusi hooneid, mille puhul on arvesse võetud globaalse soojendamise potentsiaali kogu olelusringi jooksul.
(56)
Globaalse soojendamise potentsiaali abil väljendatakse hoonega seotud kasvuhoonegaaside heidet selle olelusringi eri etappides kogu olelusringi jooksul.
Seega mõõdetakse selle abil hoone üldist panust heitesse, mis põhjustavad kliimamuutusi.
Seda nimetatakse mõnikord „süsiniku jalajälje hindamiseks või „kogu olelusringi süsiniku mõõtmiseks“.
See koondab ehitusmaterjalidest tuleneva süsinikuheite ning otsese ja kaudse süsinikuheite kasutusetapis.
Hooned kujutavad endast olulisi materjalipanku, mis kujutavad endast paljude aastakümnete jooksul süsiniku-mahukate ressursside hoidlaid, mistõttu on oluline uurida projekte, millega lihtsustatakse tulevast korduskasutust ja ringlussevõttu hoone kasutusea lõpus kooskõlas uue ringmajanduse tegevuskavaga.
Liikmesriigid peaksid edendama ehitusmaterjalide ringlust, vastupidavust ja kohandatavust, et käsitleda ehitustoodete kestlikkust.
(57)
Globaalse soojendamise potentsiaali väljendatakse arvulise näitajana kgCO2eq/m2 (hoone kasuliku sisepõrandapinna kohta) iga olelusringi etapi kohta 50-aastase võrdlusperioodi ühe aasta keskmisena.
Andmete valik, stsenaariumi määratlemine ja arvutused tehakse kooskõlas standardiga EN 15978.
Ehitusdetailid ja tehnilised seadmed on sätestatud liidu ühise raamistiku tasandi(te) näitajas 1,2.
Kui riiklik arvutusvahend on olemas või seda on vaja avalikustamiseks või ehituslubade saamiseks, peaks olema võimalik kasutada seda riiklikku vahendit nõutava teabe esitamiseks.
Muid arvutusvahendeid peaks olema võimalik kasutada juhul, kui need vastavad liidu ühise raamistiku tasandi(te)s sätestatud miinimumkriteeriumidele.
(58)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/75/EL (21) sätestatakse normid selliste käitiste kohta, mis annavad panuse energiatootmisse või kasutavad energiat tootmise eesmärgil, ning nähakse ette, et kompleksloa taotlusse tuleb vastavalt nimetatud direktiivi artikli 12 lõike 1 punktile b lisada teave käitises kasutatava või toodetava energia kohta.
Lisaks on kõnealuse direktiivi artiklis 11 sätestatud, et tõhus energiakasutus on üks käitaja põhikohustuste üldpõhimõtteid ja üks kriteeriumidest, mille alusel selgitatakse kõnealuse direktiivi III lisa alusel välja parim võimalik tehnika.
Energiasüsteemide talitlustõhusust teataval ajahetkel mõjutab võime suunata võrku tõrgeteta ja paindlikult energiat, mis on toodetud eri allikatest, mille inerts ja käivitusaeg on erinev.
Tõhususe suurendamine võimaldab taastuvenergiat paremini ära kasutada.
(59)
Energiatõhususe paranemine võib aidata suurendada majandustoodangut.
Liikmesriikide ja liidu eesmärk peaks sõltumata majanduskasvu tasemest olema energiatarbimise vähendamine.
(60)
Käesoleva direktiiviga kehtestatud energiasäästukohustust peaks pikendama ja see peaks kehtima ka pärast 2030. aastat.
Sellega tagatakse investorite jaoks stabiilsus ning soodustatakse pikaajalisi investeeringuid ja pikaajaliste energiatõhususmeetmete võtmist, näiteks hoonete põhjalik renoveerimine pikaajalise eesmärgiga hõlbustada olemasolevate hoonete kulutõhusat ümberehitamist liginullenergiahooneteks.
Energiasäästukohustusel on oluline roll kohalikul tasandil majanduskasvu saavutamisel, töökohtade loomisel, konkurentsivõime parandamisel ja energiaostuvõimetuse leevendamisel.
Sellega tuleks tagada liidu energia- ja kliimaeesmärkide saavutamine, luues uusi võimalusi ja vähendades energiatarbimise sõltuvust majanduskasvust.
Koostöö erasektoriga on tähtis selleks, et hinnata, millistel tingimustel oleks võimalik kaasata erasektori investeeringuid energiatõhususe projektidesse, ja et töötada energiatõhususe valdkonnas välja uusi innovatsiooniga seotud tasuvuse mudeleid.
(21) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).