20.9.2023
CS
Úřední věstník Evropské unie
L 231/11
(55)
Vzhledem k tomu, že budovy jsou odpovědné za emise skleníkových plynů před svou životností a po jejím skončení, měly by členské státy rovněž zvážit celý životní cyklus emisí uhlíku z budov.
K tomu by mělo docházet v souvislosti se snahou věnovat zvýšenou pozornost energetické náročnosti během celého životního cyklu, aspektům oběhového hospodářství a dopadům na životní prostředí, což je součástí příkladné úlohy veřejného sektoru.
Zadávání veřejných zakázek tak může sloužit jako příležitost k řešení uhlíku vázaného v budovách v průběhu jejich životního cyklu.
V tomto ohledu jsou veřejní zadavatelé důležitými aktéry, kteří mohou v rámci zadávacích řízení působit tak, že budou nakupovat nové budovy, které řeší potenciál globálního oteplování během celého životního cyklu.
(56)
Potenciál globálního oteplování během celého životního cyklu měří emise skleníkových plynů spojené s budovou v různých fázích jejího životního cyklu.
Měří proto celkový příspěvek budovy k emisím, jež vedou ke změně klimatu.
To se někdy označuje jako „hodnocení uhlíkové stopy“ nebo „měření uhlíku vyprodukovaného za celou dobu životnosti“.
Spojuje emise uhlíku vázané ve stavebních materiálech s přímými a nepřímými emisemi uhlíku z fáze používání.
Budovy jsou významnými zdroji materiálů, ve kterých jsou zdroje s vysokými emisemi uhlíku uloženy po mnoho desetiletí, a proto je důležité hledat návrhy, které usnadní budoucí opětovné použití a recyklaci na konci životnosti v souladu s novým akčním plánem pro oběhové hospodářství.
Členské státy by měly podporovat oběhovost, trvanlivost a přizpůsobivost stavebních materiálů s cílem řešit udržitelnost stavebních výrobků.
(57)
Potenciál globálního oteplování je vyjádřen jako číselný ukazatel v kg CO2 ekv/m2 (užitné vnitřní podlahové plochy) pro každou fázi životního cyklu zprůměrovanou na jeden rok referenčního období studie v délce 50 let.
Výběr údajů, vymezení scénářů a výpočty se provádějí v souladu s normou EN 15978.
Rozsah prvků budov a technického vybavení je stanoven v ukazateli 1.2 společného rámce Unie.
Pokud existuje vnitrostátní nástroj pro výpočet nebo je-li vyžadován pro zveřejnění informací nebo pro získání stavebních povolení, mělo by být možné použít tento vnitrostátní nástroj k poskytnutí požadovaných informací.
Mělo by být možné použít jiné nástroje pro výpočet, pokud splňují minimální kritéria stanovená společným rámcem Unie.
(58)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (21) stanoví pravidla pro zařízení, která přispívají k výrobě energie nebo energii využívají pro výrobní účely, a uvádí, že informace o energii, která je v zařízení používána anebo jím produkována, mají být zahrnuty do žádostí o integrovaná povolení v souladu s čl. 12 odst.
1 písm.
b) uvedené směrnice.
Kromě toho je v článku 11 uvedené směrnice stanoveno, že účinné využívání energie je jednou z obecných zásad základních povinností provozovatele a jedním z kritérií pro určení nejlepších dostupných technik podle přílohy III uvedené směrnice.
Průběžnou provozní účinnost energetických systémů ovlivňují možnosti plynulých a flexibilních dodávek energie do sítě vyráběné z různých zdrojů, které mají různou dobu setrvačnosti a náběhu.
Zvýšení účinnosti umožní lépe využít energii z obnovitelných zdrojů.
(59)
Zvýšení energetické účinnosti může přispět k vyšší hospodářské výkonnosti.
Členské státy a Unie by se měly zaměřit na snížení spotřeby energie bez ohledu na úrovně hospodářského růstu.
(60)
Povinné úspory energie stanovené touto směrnicí by měly být zvýšeny a měly by se uplatnit i po roce 2030.
To zajistí stabilitu pro investory, a tím se podpoří dlouhodobé investice a dlouhodobá opatření v oblasti energetické účinnosti, jako je důkladná renovace budov s dlouhodobým cílem usnadnit nákladově efektivní transformaci stávajících budov na budovy s téměř nulovou spotřebou energie.
Povinné úspory energie hrají důležitou úlohu při vytváření růstu, pracovních míst na místní úrovni, hospodářské soutěži a zmírňování energetické chudoby.
Tyto úspory by měly zajišťovat, že Unie bude moci dosáhnout svých energetických a klimatických cílů vytvářením nových možností a přerušením spojitosti mezi spotřebou energie a růstem.
Při posuzování podmínek za jakých je možné uvolnit soukromé investice do projektů energetické účinnosti, a při sestavování nových příjmových modelů pro inovace v oblasti energetické účinnosti je důležitá spolupráce se soukromým sektorem.
(21) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (Úř. věst.
L 334, 17.12.2010, s. 17).