18.9.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
L 229/3
(8)
Med tanke på att leveranskedjan för halvledare är så globaliserad är internationellt samarbete med tredjeländer en viktig faktor för att uppnå resiliens i unionens halvledarekosystem.
De åtgärder som vidtas inom ramen för denna förordning bör också göra det möjligt för unionen att spela en starkare roll som kompetenscentrum i ett bättre fungerande och inbördes beroende globalt ekosystem för halvledare.
Europeiska nämnden för halvledare bör i detta syfte ge kommissionen råd i frågor som rör samordning av dessa insatser och förbättrat samarbete längs den globala värdekedjan för halvledare mellan unionen och tredjeländer, och i förekommande fall beakta synpunkterna från alliansen för processorer och halvledarteknik och från andra berörda parter.
(9)
I enlighet med internationella skyldigheter och tillämpliga förfarandekrav kan unionen och medlemsstaterna, även diplomatiskt, samarbeta med internationella strategiska partner som har fördelar inom halvledarindustrin, i syfte att hitta lösningar för att stärka försörjningstryggheten och avhjälpa framtida störningar i leveranskedjan för halvledare, t.ex. sådana som uppstår till följd av tredjeländers exportrestriktioner, för att fastställa tillgången till råvaror och halvfabrikat.
Detta kan, när så är lämpligt, inbegripa samordning i relevanta internationella forum, ingående av investerings- och handelsavtal eller andra diplomatiska insatser i enlighet med tillämpliga förfarandekrav eller samarbete med berörda parter.
(10)
För att bygga vidare på åtagandet att tillgodose behovet av arbetskraft i hela leveranskedjan för halvledare bör kommissionen säkerställa synergier med befintliga unionsprogram, och den bör stödja och uppmuntra medlemsstaterna när det gäller att inrätta initiativ som bidrar till utbyte av akademisk kunskap med internationella strategiska partner.
(11)
Det är ett tydligt mål för unionen att främja internationellt samarbete och kunskapsutbyte på grundval av unionens intressen, ömsesidiga fördelar, internationella åtaganden och, i möjligaste mån, ömsesidighet.
Intrång i immateriella rättigheter, obehörigt röjande av företagshemligheter eller läckage av känslig ny teknik inom halvledarsektorn kan dock äventyra unionens säkerhetsintressen.
Mot denna bakgrund undersöker kommissionen konkreta förslag för att stärka unionens ramar för investerings-och exportkontroll.
Dessutom bör unionen och medlemsstaterna samarbeta med strategiska partner för att stärka det gemensamma tekniska och industriella ledarskapet i enlighet med tillämpliga förfarandekrav.
(12)
Halvledarsektorn kännetecknas av mycket höga utvecklings- och innovationskostnader och mycket höga kostnader för att bygga upp de senaste anläggningarna för testning och validering till stöd för industriproduktionen.
Detta har en direkt inverkan på unionsindustrins konkurrenskraft och innovationskapacitet samt på försörjningstryggheten och resiliensen i unionens halvledarekosystem Mot bakgrund av de lärdomar som dragits av den senaste tidens brister i unionen och över hela världen och den snabba utvecklingen av tekniska utmaningar och innovationscykler som påverkar värdekedjan för halvledare, är det nödvändigt att stärka unionens befintliga styrkor och därmed öka dess konkurrenskraft, resiliens, forskning och innovationskapacitet genom att inrätta initiativet.
(13)
Det är främst medlemsstaterna som ansvarar för att upprätthålla en stark industri-, konkurrens-, hållbarhets- och innovationsbas i unionen.
Forsknings- och innovationsutmaningarnas art och omfattning när det gäller halvledare kräver dock att åtgärder vidtas gemensamt på unionsnivå.
(14)
För att förse unionen med den forsknings- och innovationskapacitet inom halvledarteknik som krävs för att den ska kunna behålla sin ledande roll vad gäller forsknings- och industriinvesteringar i framkant, och för att överbrygga den nuvarande klyftan mellan forskning och utveckling (FoU) och tillverkning, bör unionen och medlemsstaterna samordna sina insatser bättre och saminvestera.
De aktuella utmaningarna för unionens halvledarekosystem förutsätter att storskalig kapacitet uppnås och kräver en gemensam insats från medlemsstaternas sida för att, tillsammans med unionen, stödja utvecklingen och utbyggnaden av storskalig kapacitet.
Den gemensamma insatsen inbegriper tillhandahållande av finansiella medel i enlighet med initiativets ambition att stödja utvecklingen av och en bred tillgång till innovativ kapacitet och omfattande digitala infrastrukturer, vilket inbegriper en virtuell designplattform, pilotlinjer, även för kvantchip, och spridning av kunskap, färdigheter och kompetens till förmån för hela halvledarekosystemet.
För att uppnå detta bör unionen och medlemsstaterna beakta målen för den gröna och digitala omställningen.
I detta sammanhang erbjuder halvledarkomponenter och tillverkningsprocesser betydande möjligheter att minska industrins miljöpåverkan och, i synnerhet, koldioxidpåverkan, och bidrar därigenom till ambitionerna i till exempel, kommissionens meddelande av den 14 juli 2021 med titeln 55 %-paketet (”Fit for 55”): nå EU:s klimatmål 2030 för klimatneutralitet, faciliteten för återhämtning och resiliens som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 (4) och kommissionens meddelande av den 18 maj 2022 med titeln REPowerEU-planen.
Initiativet bör i möjligaste mån integrera och maximera fördelarna med tillämpning av halvledarteknik i alla komponenter och åtgärder som en kraftfull möjliggörande faktor för övergången till hållbarhet som i sin tur kan leda till nya produkter och en effektivare, mer ändamålsenlig, ren och hållbar användning av resurser, inbegripet energi och material som behövs för produktion och användning av halvledare under hela livscykeln.
(4) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).