18.9.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 229/3
(8)
Ņemot vērā pusvadītāju piegādes ķēdes globalizēto raksturu, starptautiskā sadarbība ar trešām valstīm ir svarīgs elements, lai panāktu Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību.
Saskaņā ar šo regulu veiktajiem pasākumiem būtu arī jāļauj Savienībai kā izcilības centram uzņemties nozīmīgāku lomu labāk funkcionējošā globālā un savstarpēji atkarīgā pusvadītāju ekosistēmā.
Šajā nolūkā Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jākonsultē Komisija jautājumos, kas saistīti ar minēto centienu koordinēšanu un sadarbības uzlabošanu starp Savienību un trešām valstīm globālajā pusvadītāju vērtības ķēdē, attiecīgā gadījumā jāņem vērā Procesoru un pusvadītāju tehnoloģiju industriālās alianses un citu ieinteresēto personu viedokļi.
(9)
Saskaņā ar starptautiskajām saistībām un piemērojamām procesuālajām prasībām Savienība un dalībvalstis varētu sadarboties, tostarp diplomātiski, ar starptautiskajiem stratēģiskajiem partneriem, kuriem ir priekšrocības pusvadītāju nozarē, lai meklētu risinājumus piegādes drošības stiprināšanai un tam, kā novērst turpmākus pusvadītāju piegādes ķēdes traucējumus, piemēram, tos, kas izriet no trešo valstu eksporta ierobežojumiem, un lai apzinātu izejvielu un starpproduktu pieejamību.
Attiecīgos gadījumos tas var ietvert koordināciju attiecīgos starptautiskos forumos, ieguldījumu un tirdzniecības nolīgumu slēgšanu vai citus diplomātiskus centienus saskaņā ar piemērojamām procesuālajām prasībām vai sadarbību ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.
(10)
Lai balstītos uz apņemšanos apmierināt darbaspēka vajadzības visā pusvadītāju piegādes ķēdē, Komisijai būtu jānodrošina sinerģija ar esošajām Savienības programmām, un tai būtu jāatbalsta un jāmudina dalībvalstis izstrādāt tādas iniciatīvas, kas veicina akadēmisko zināšanu apmaiņu ar starptautiskajiem stratēģiskajiem partneriem.
(11)
Savienības nepārprotams mērķis ir veicināt starptautisko sadarbību un zināšanu apmaiņu, pamatojoties uz Savienības interesēm, savstarpējiem ieguvumiem, starptautiskajām saistībām un, ciktāl iespējams, savstarpīgumu.
Tomēr intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumi, komercnoslēpumu neatļauta izpaušana vai sensitīvu jauno tehnoloģiju noplūde pusvadītāju nozarē varētu apdraudēt Savienības drošības intereses.
Ņemot to vērā, Komisija izskata konkrētus priekšlikumus, lai stiprinātu Savienības ieguldījumu un eksporta kontroles sistēmas.
Turklāt Savienībai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar stratēģiskajiem partneriem, lai stiprinātu kopīgo vadošo lomu tehnoloģiju un rūpniecības jomā saskaņā ar piemērojamām procesuālajām prasībām.
(12)
Pusvadītāju nozarei ir raksturīgas ļoti augstas izstrādes un inovācijas izmaksas un ļoti augstas izmaksas modernu testēšanas un validēšanas iekārtu būvniecībai, lai atbalstītu rūpniecisko ražošanu.
Tas tieši ietekmē Savienības ražošanas nozares konkurētspēju un inovācijas spēju, kā arī piegādes drošību un Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību.
Ņemot vērā pieredzi, kas gūta no nesenā deficīta Savienībā un pasaulē, kā arī tehnoloģiju problēmu un inovācijas ciklu straujo attīstību, kas ietekmē pusvadītāju vērtības ķēdi, ir jāpastiprina Savienības pašreizējās stiprās puses, tādējādi palielinot tās konkurētspēju, noturību, pētniecības un inovācijas spēju, izveidojot iniciatīvu.
(13)
Par spēcīgas Savienības rūpnieciskās, konkurētspējīgas, ilgtspējīgas un inovatīvas bāzes uzturēšanu galvenokārt ir atbildīgas dalībvalstis.
Tomēr, ņemot vērā ar pētniecību un inovāciju saistīto izaicinājumu būtību un mērogu pusvadītāju jomā, ir nepieciešama sadarbība Savienības līmenī.
(14)
Lai Savienībai nodrošinātu pusvadītāju tehnoloģiju pētniecības un inovācijas spējas, kas vajadzīgas, lai saglabātu tās vadošo lomu pētniecībā un rūpniecībā, un pārvarētu pašreizējo plaisu starp pētniecību un izstrādi un ražošanu, Savienībai un dalībvalstīm būtu labāk jākoordinē savi centieni un būtu jāveic līdzieguldījumi.
Ņemot vērā Savienības pusvadītāju ekosistēmas pašreizējos izaicinājumus, ir jāveido plaša mēroga spējas, un dalībvalstīm kopā ar Savienību ir jāpieliek kopīgas pūles, lai atbalstītu plaša mēroga spēju attīstību un izvēršanu.
Minētās kopīgās pūles ietver finanšu resursu nodrošināšanu saskaņā ar iniciatīvas mērķi atbalstīt inovatīvu spēju un plašu digitālās infrastruktūras attīstību un plašu pieejamību, ietverot virtuālo projektēšanas platformu, izmēģinājuma līnijas, tostarp attiecībā uz kvantu mikroshēmām, un zināšanu, prasmju un kompetenču izplatīšanu visas pusvadītāju ekosistēmas labā.
Lai to panāktu, Savienībai un dalībvalstīm būtu jāņem vērā divējādās zaļās un digitālās pārkārtošanās mērķi.
Šajā sakarā pusvadītāju ierīces un ražošanas procesi piedāvā ievērojamas iespējas samazināt nozaru ietekmi uz vidi un jo īpaši oglekļa dioksīda emisiju, tādējādi veicinot, piemēram, Komisijas 2021. gada 14. jūlija paziņojuma ““Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti”, Atveseļošanas un noturības mehānisma, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (4), un Komisijas 2022. gada 18. maija paziņojuma “REPowerEU plāns” vērienīgo mērķu
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).