L 229/2
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 9 18
(3)
šia sistema siekiama dviejų bendrųjų tikslų.
Pirmasis tikslas – užtikrinti Sąjungos konkurencingumui ir inovaciniam pajėgumui būtinas sąlygas ir užtikrinti pramonės prisitaikymą prie struktūrinių pokyčių, atsirandančių dėl sparčių inovacijų ciklų ir tvarumo poreikio, ir Sąjungos lygiu sustiprinti visos puslaidininkių ekosistemą, kurioje būtų sutelktos žinios, patirtis, ištekliai ir bendri pranašumai.
Antrasis tikslas, atskiras ir papildantis pirmąjį, – pagerinti vidaus rinkos veikimą nustatant vienodą Sąjungos teisinę sistemą, skirtą Sąjungos ilgalaikiam atsparumui ir jos gebėjimui diegti inovacijas ir užtikrinti tiekimo saugumą puslaidininkių technologijų srityje didinti, kad būtų padidintas tvirtumas reaguojant į sutrikimus;
(4)
būtina imtis priemonių pajėgumams didinti ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemai stiprinti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 173 straipsnio 3 dalį.
Tos priemonės nereikštų, kad turėtų būti derinami nacionaliniai įstatymai ir kiti teisės aktai.
Šiuo požiūriu Sąjunga turėtų didinti puslaidininkių technologinės ir pramoninės bazės konkurencingumą ir atsparumą, kartu stiprindama jos puslaidininkių ekosistemos inovacinį pajėgumą visoje Sąjungoje, mažindama priklausomybę nuo riboto trečiųjų valstybių bendrovių ir geografinių vietovių skaičiaus ir stiprindama gebėjimą projektuoti ir gaminti, integruoti, pakartotinai naudoti ir perdirbti pažangius puslaidininkius.
Įgyvendinant šiuo reglamentu sukurtą Europos lustų iniciatyvą (toliau – Iniciatyva) tie tikslai turėtų būti remiami mažinant atotrūkį tarp Sąjungos pažangių mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų ir jų tvaraus naudojimo pramonės reikmėms.
Iniciatyva turėtų būti skatinamas pajėgumų stiprinimas, kad būtų sudarytos sąlygos integruoti projektavimą, gamybą ir sistemas į naujos kartos puslaidininkių technologijas, stiprinamas pagrindinių subjektų bendradarbiavimas visoje Sąjungoje, ir ja turėtų būti stiprinamos Sąjungos puslaidininkių tiekimo ir vertės kūrimo grandinės, pasitarnaujant pagrindiniams pramonės sektoriams ir kuriamos naujos rinkos;
(5)
dėl puslaidininkių universalumo jų trūkumas pastaruoju metu tiesiogiai arba netiesiogiai neigiamai paveikė įmones visoje Sąjungoje ir sukėlė didelių neigiamų ekonominių padarinių.
Dėl ekonominio ir socialinio poveikio didėjo visuomenės ir ekonominės veiklos vykdytojų sąmoningumas, o dėl to atsirado spaudimas valstybėms narėms spręsti strateginės priklausomybės puslaidininkių srityje klausimą.
Be to, puslaidininkių sektoriui būdinga tarpusavio priklausomybė visoje vertės kūrimo grandinėje, kurioje nė viena geografinė vietovė nedominuoja visuose vertės kūrimo grandinės etapuose.
Šis tarpvalstybinis pobūdis dar labiau išryškėja žvelgiant į puslaidininkinių gaminių, kaip galutinės grandies sektorių veiklos skatinimo veiksnio, pobūdį.
Nors puslaidininkių gamyba gali būti sutelkta kai kuriuose regionuose, naudojimo sektoriai yra išsibarstę visoje Sąjungoje.
Atsižvelgiant į tai, puslaidininkių tiekimo saugumo ir puslaidininkių ekosistemos atsparumo klausimai geriausiai gali būti sprendžiami Sąjungos derinamaisiais teisės aktais, kurių pagrindas yra SESV 114 straipsnis.
Būtina sukurti bendrą nuoseklią reguliavimo sistemą, kuria būtų suderintos tam tikros veiklos vykdytojams taikomos sąlygos vykdyti konkrečius projektus, kuriais prisidedama prie tiekimo saugumo ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumo.
Be to, turėtų būti sukurtas koordinuotas stebėsenos, strateginės analizės ir krizių prevencijos bei reagavimo į jas mechanizmas, siekiant spręsti tiekimo trūkumo problemą ir užkirsti kelią vidaus rinkos vientisumui kylančioms kliūtims, išvengiant skirtingo valstybių narių atsako;
(6)
Sąjungos ypatingos svarbos infrastruktūrai ir saugumui, taip pat jos technologinei lyderystei stiprinti reikia tiek pažangiausių, tiek brandžių lustų, visų pirma ateities iššūkiams pritaikytuose strateginiuose sektoriuose;
(7)
tų tikslų įgyvendinimas turėtų būti remiamas taikant valdymo mechanizmą.
Sąjungos lygmeniu šiuo reglamentu turėtų būti įsteigta Europos puslaidininkių taryba, kurią sudaro valstybių narių atstovai ir kuriai pirmininkauja Komisija, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygas sklandžiam, veiksmingam ir suderintam šio reglamento įgyvendinimui, bendradarbiavimui ir keitimuisi informacija.
Europos puslaidininkių taryba turėtų teikti konsultacijas ir padėti Komisijai konkrečiais klausimais, įskaitant nuoseklų šio reglamento įgyvendinimą, palengvinti valstybių narių bendradarbiavimą ir keistis informacija su šiuo reglamentu susijusiais klausimais.
Europos puslaidininkių taryba taip pat turėtų konsultuoti Komisiją dėl tarptautinio bendradarbiavimo puslaidininkių srityje.
Europos puslaidininkių taryba turėtų rengti atskirus posėdžius savo užduotims pagal įvairius šio reglamento skyrius vykdyti.
Įvairiuose posėdžiuose gali dalyvauti skirtingos sudėties aukšto lygio atstovų grupės, o Komisija gali sudaryti pogrupius;