2023.9.18.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
L 229/3
(8)
Tekintettel a félvezető-ellátási lánc globalizált jellegére, a harmadik országokkal folytatott nemzetközi együttműködés fontos elemét képezi az Unió félvezető-ökoszisztémája rezilienciája megvalósításának.
Az e rendelet alapján hozott intézkedéseknek azt is lehetővé kell tenniük, hogy az Unió kiválósági központként erősebb szerepet játsszon a jobban működő, globális, kölcsönös függőségen alapuló félvezető-ökoszisztémában.
E célból a félvezetőkkel foglalkozó európai testületnek tanácsot kell adnia a Bizottságnak az említett erőfeszítések koordinálásával, valamint az Unió és harmadik országok között a globális félvezető-értéklánc mentén folytatott együttműködés fokozásával kapcsolatos kérdésekben, figyelembe véve adott esetben a processzorokkal és félvezetőtechnológiákkal foglalkozó ipari szövetség és más érdekelt felek véleményét.
(9)
A nemzetközi kötelezettségekkel és az alkalmazandó eljárási követelményekkel összhangban az Unió és a tagállamok együttműködhetnek – többek között diplomáciai úton – a félvezetőipar terén előrébb járó nemzetközi stratégiai partnerekkel, annak érdekében, hogy megoldásokat találjanak az ellátásbiztonság megerősítésére és a félvezetőellátási láncban bekövetkező jövőbeli – például harmadik országok exportkorlátozásaiból eredő – zavarok kezelésére, valamint a nyersanyagok és a köztes termékek rendelkezésre állásának azonosítására.
Ez adott esetben magában foglalhatja a megfelelő nemzetközi fórumokon folytatott koordinációt, beruházási és kereskedelmi megállapodásoknak az alkalmazandó eljárási követelményekkel összhangban történő megkötését vagy az e követelményekkel összhangban tett egyéb diplomáciai erőfeszítéseket, vagy az érdekelt felekkel való együttműködést.
(10)
A munkaerő-igényeknek a félvezető-ellátási lánc mentén való kielégítése iránti elkötelezettségre építve a Bizottságnak szinergiákat kell biztosítania a meglévő uniós programokkal, továbbá támogatnia és ösztönöznie kell a tagállamokat olyan kezdeményezéseknek a nemzetközi stratégiai partnerekkel való létrehozásában, amelyek hozzájárulnak a tudományos ismeretek megosztásához.
(11)
Az Unió egyértelmű célkitűzése, hogy előmozdítsa a saját érdekein, a kölcsönös előnyökön, a nemzetközi kötelezett­ ségvállalásokon, valamint – a lehetséges mértékben – a viszonosságon alapuló nemzetközi együttműködést és tudásmegosztást.
Mindazonáltal a félvezető-ágazatban a szellemitulajdon-jogok megsértése, az üzleti titkok engedély nélküli felfedése vagy az érzékeny, kialakulóban lévő technológiák kiszivárogtatása veszélyeztetheti az Unió biztonsági érdekeit.
Ennek fényében a Bizottságnál folyamatban van olyan konkrét javaslatok előkészítése, amelyek az uniós beruházási és exportellenőrzési keretek megerősítésére irányulnak.
Emellett az Uniónak és a tagállamoknak az alkalmazandó eljárási követelményekkel összhangban együtt kell működniük a stratégiai partnerekkel a közös technológiai és ipari vezető szerep megerősítése érdekében.
(12)
A félvezető-ágazatot igen magas fejlesztési és innovációs költségek, valamint az ipari gyártást támogató legkorszerűbb tesztelési és validálási létesítmények kiépítésének igen magas költségei jellemzik.
Ez közvetlen hatást gyakorol az uniós ipar versenyképességére és innovációs képességére, valamint az ellátásbiztonságra és az Unió félvezető-ökoszisztémájának rezilienciájára.
A közelmúltban az Unióban és világszerte tapasztalható hiányokból levont tanulságok, valamint a félvezető-értékláncot érintő technológiai kihívások és innovációs ciklusok gyors alakulása fényében a kezdeményezés létrehozásával tovább kell fejleszteni az Unió meglévő erősségeit, így növelve versenyképességét, rezilienciáját, valamint kutatási és innovációs képességét.
(13)
Elsődlegesen a tagállamok a felelősek az erős, versenyképes, fenntartható és innovatív uniós ipari bázis biztosításáért.
A félvezetőkkel kapcsolatos kutatási és innovációs kihívások jellege és nagyságrendje azonban uniós szintű, együttműködésen alapuló fellépést tesz szükségessé.
(14)
Annak érdekében, hogy az Uniót fel lehessen vértezni azokkal a félvezető-technológiai kutatási és innovációs kapacitásokkal, amelyek ahhoz szükségesek, hogy fenntartsa a vezető szerepet a kutatási tevékenységei terén, az ipari beruházásokat pedig az élvonalban tartsa, valamint amelyek a kutatás-fejlesztés és a gyártás közötti jelenlegi szakadék áthidalásához szükségesek, az Uniónak és a tagállamoknak jobban kell koordinálniuk erőfeszítéseiket és közös beruházásokat kell eszközölniük.
Az Unió félvezető-ökoszisztémája előtt álló jelenlegi kihívások nagyléptékű kapacitás kiépítését és a tagállamok kollektív erőfeszítését teszik szükségessé, az Uniónak pedig támogatnia kell a nagyléptékű kapacitás kifejlesztését és telepítését.
E kollektív erőfeszítés kiterjed a pénzügyi forrásoknak a kezdeményezés azon ambíciójával összhangban való biztosítására is, amely szerint támogatni kell az innovatív kapacitások és a kiterjedt digitális infrastruktúrák kialakítását és széles körű rendelkezésre állását, ami magában foglal egy virtuális tervezési platformot, kísérleti gyártósorokat – többek között a kvantumcsipek céljára is –, valamint az ismereteknek, készségeknek és kompetenciáknak a teljes félvezető-ökoszisztéma javát szolgáló terjesztését.
Ennek érdekében az Uniónak és a tagállamoknak figyelembe kell venniük a zöld és digitális átállás kettős célját.
E tekintetben a félvezetőeszközök és a félvezető-gyártási folyamatok jelentős lehetőségeket kínálnak az iparágak környezeti hatásainak és különösen szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére, hozzájárulva ezáltal például a Bizottság 2021. július 14-i, „»Irány az 55 %!«: Az EU 2030-ra vonatkozó éghajlat-politikai célkitűzésének megvalósítása a klímasemlegesség elérése érdekében” című közleményében, az (EU) 2021/241 európai parlamenti