18.9.2023.
HR
Službeni list Europske unije
L 229/3
(8)
S obzirom na globaliziranu prirodu lanca opskrbe poluvodičima, međunarodna suradnja s trećim zemljama važan je element za postizanje otpornosti Unijina ekosustava poluvodiča.
Djelovanja poduzeta na temelju ove Uredbe Uniji bi također trebala omogućiti da kao središte izvrsnosti preuzme istaknutiju ulogu u funkcionalnijem globalnom i međuovisnom ekosustavu poluvodiča.
U tu bi svrhu Europski odbor za poluvodiče trebao savjetovati Komisiju o pitanjima koja se odnose na koordinaciju tih napora i jačanje suradnje duž globalnog lanca vrijednosti poluvodiča između Unije i trećih zemalja te bi prema potrebi trebao razmotriti stajališta Industrijskog saveza za procesore i poluvodičke tehnologije i drugih dionika.
(9)
U skladu s međunarodnim obvezama i primjenjivim postupovnim zahtjevima Unija i države članice mogle bi, među ostalim na diplomatskoj razini, surađivati s međunarodnim strateškim partnerima koji imaju prednosti u industriji poluvodiča kako bi se pronašla rješenja za jačanje sigurnosti opskrbe i kako bi se odgovorilo na buduće poremećaje u lancu opskrbe poluvodičima, kao što su oni koji proizlaze iz izvoznih ograničenja trećih zemalja, i utvrdila dostupnost sirovina i međuproizvoda.
To, prema potrebi, može uključivati koordinaciju u relevantnim međunarodnim forumima, sklapanje sporazuma o ulaganjima i trgovini ili druge diplomatske napore u skladu s primjenjivim postupovnim zahtjevima ili suradnju s relevantnim dionicima.
(10)
Radi doprinosa nastojanjima da se zadovolji potreba za radnom snagom u cijelom lancu opskrbe poluvodičima Komisija bi trebala osigurati sinergije s postojećim programima Unije te podupirati i poticati države članice u pokretanju inicijativa kojima se doprinosi razmjeni akademskog znanja s međunarodnim strateškim partnerima.
(11)
Jasan je cilj Unije promicanje međunarodne suradnje i razmjene znanja na temelju interesa Unije, uzajamnih koristi, međunarodnih obveza i, u onoj mjeri u kojoj je to moguće, reciprociteta.
Međutim, povreda prava intelektualnog vlasništva, neovlašteno otkrivanje poslovnih tajni ili curenje osjetljivih tehnologija u nastajanju u poluvodičkom sektoru mogli bi ugroziti sigurnosne interese Unije.
U tom kontekstu Komisija istražuje konkretne prijedloge za jačanje okvirâ Unije za ulaganja i kontrolu izvoza.
Osim toga, Unija i njezine države članice trebale bi surađivati sa strateškim partnerima kako bi ojačale zajedničko tehnološko i industrijsko vodstvo u skladu s primjenjivim postupovnim zahtjevima.
(12)
Za poluvodički sektor karakteristični su vrlo visoki troškovi razvoja i inovacija te vrlo visoki troškovi izgradnje najsuvremenijih postrojenja za testiranje i validaciju za potporu industrijskoj proizvodnji.
To izravno utječe na konkurentnost i inovacijski kapacitet industrije Unije te na sigurnost opskrbe i otpornost Unijina ekosustava poluvodiča.
S obzirom na iskustva stečena za vrijeme nedavnih nestašica u Uniji i svijetu te brz razvoj tehnoloških izazova i inovacijskih ciklusa koji utječe na lanac vrijednosti poluvodiča, potrebno je uspostaviti Inicijativu kako bi se ojačale postojeće prednosti Unije te time povećalo njezinu konkurentnost, otpornost te istraživački i inovacijski kapacitet.
(13)
Za održavanje snažne industrijske, konkurentne, održive i inovativne baze Unije ponajprije su odgovorne države članice.
Međutim, priroda i opseg istraživačkih i inovacijskih izazova u vezi s poluvodičima zahtijevaju zajedničko djelovanje na razini Unije.
(14)
Kako bi Unija stekla istraživačke i inovacijske kapacitete u području poluvodičke tehnologije koji su potrebni da bi se vodeća uloga njezinih ulaganja u istraživanja i industriju održala na toj visokoj razini te kako bi se premostio postojeći jaz između istraživanja i razvoja, s jedne strane, i proizvodnje, s druge strane, Unija i njezine države članice trebale bi bolje koordinirati svoje napore i zajednički ulagati.
Trenutačni izazovi Unijina ekosustava poluvodiča zahtijevaju dostizanje kapaciteta velikih razmjera i za njihovo su rješavanje potrebni zajednički napori država članica, pri čemu bi Unija trebala podupirati razvoj i uvođenje kapaciteta velikih razmjera.
Ti zajednički napori uključuju osiguravanje financijskih sredstava u skladu s ambicijom Inicijative da se njome podupre razvoj i široka dostupnost inovativnih kapaciteta i opsežnih digitalnih infrastruktura, što obuhvaća virtualnu platformu za projektiranje, pilot-linije, među ostalim za kvantne čipove, te širenje znanja, vještina i kompetencija u korist cijelog ekosustava poluvodiča.
Da bi se to postiglo, Unija i države članice trebale bi voditi računa o ciljevima usporedne zelene i digitalne tranzicije.
U tom pogledu poluvodički uređaji i proizvodni procesi nude znatne mogućnosti za smanjenje utjecaja industrija na okoliš, posebno kad je riječ o ugljičnom otisku, čime se doprinosi ambicijama, na primjer, iz Komunikacije Komisije od 14. srpnja 2021. naslovljene „Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja