18.9.2023
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
L 229/3
(8)
Koska puolijohteiden toimitusketju on luonteeltaan globaali, on tärkeää tehdä kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, jotta unionin puolijohde-ekosysteemistä tulisi häiriönsietokykyinen.
Tämän asetuksen nojalla toteutettavien toimien olisi myös vahvistettava unionin roolia osaamiskeskuksena paremmin toimivassa globaalissa puolijohde-ekosysteemissä, jolle on ominaista keskinäinen riippuvuus.
Euroopan puolijohdeneuvoston olisi sen vuoksi neuvottava komissiota tällaisten toimien koordinointia koskevissa kysymyksissä ja tehostettava yhteistyötä puolijohteiden globaalissa arvoketjussa unionin ja kolmansien maiden välillä sekä otettava tarvittaessa huomioon prosessori- ja puolijohdeteknologian teollisen allianssin ja muiden sidosryhmien näkemykset.
(9)
Kansainvälisten velvoitteiden ja sovellettavien menettelyvaatimusten mukaisesti unioni ja jäsenvaltiot voisivat tehdä yhteistyötä, myös diplomaattista, sellaisten kansainvälisten strategisten kumppanien kanssa, joilla on hyvä asema puolijohdeteollisuudessa, toimitusvarmuuden varmistamiseksi ja ratkaisujen löytämiseksi tuleviin puolijohteiden toimitusketjun häiriöihin, kuten kolmansien maiden vientirajoituksista johtuviin häiriöihin, sekä raaka-aineiden ja välituotteiden saatavuuden selvittämiseksi.
Tähän voi tarvittaessa sisältyä koordinointi asiaa käsittelevillä kansainvälisillä foorumeilla, investointi- ja kauppasopimusten tai muiden diplomaattisten toimien tekeminen sovellettavien menettelyvaatimusten mukaisesti tai yhteistyö asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa.
(10)
Jotta voidaan lunastaa lupaus vastata puolijohteiden toimitusketjun työvoimatarpeisiin, komission olisi varmistettava synergiat nykyisten unionin ohjelmien kanssa, ja sen olisi tuettava ja kannustettava jäsenvaltioita sellaisten aloitteiden perustamisessa, jotka edistävät akateemisen tietämyksen vaihtoa kansainvälisten strategisten kumppaneiden kanssa.
(11)
Unionin selkeänä tavoitteena on edistää kansainvälistä yhteistyötä ja tietämyksen vaihtoa, joka perustuu unionin etuihin, keskinäisiin hyötyihin, kansainvälisiin sitoumuksiin ja niin pitkälle kuin mahdollista vastavuoroisuuteen.
Teollis- ja tekijänoikeuksien loukkaaminen, liikesalaisuuksien luvaton paljastaminen tai arkaluonteisten kehitteillä olevien teknologioiden vuotaminen puolijohdealalla saattaisivat kuitenkin vaarantaa unionin turvallisuusedut.
Tätä taustaa vasten komissio tutkii parhaillaan konkreettisia ehdotuksia unionin investointi- ja vientivalvontakehysten vahvistamiseksi.
Lisäksi unionin ja jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä strategisten kumppanien kanssa yhteisen teknologisen ja teollisen johtoaseman vahvistamiseksi sovellettavien menettelyvaatimusten mukaisesti.
(12)
Puolijohdealalle ovat ominaisia hyvin suuret kehitys- ja innovointikustannukset ja erittäin suuret kustannukset, joita aiheutuu teollisuustuotantoa tukevien huipputason testaus- ja validointilaitosten rakentamisesta.
Tällä on suora vaikutus unionin teollisuuden kilpailukykyyn ja innovointivalmiuksiin sekä unionin puolijohde-ekosysteemin toimitusvarmuuteen ja häiriönsietokykyyn.
Ottaen huomioon viime aikoina unionissa ja koko maailmassa vallinneesta pulasta saadut kokemukset sekä puolijohteiden arvoketjuun vaikuttavien teknologisten haasteiden ja innovointisyklien nopea kehitys on tarpeen käynnistää aloite unionin nykyisten vahvuuksien ja siten sen kilpailukyvyn, häiriönsietokyvyn sekä tutkimus- ja innovointivalmiuksien vahvistamiseksi.
(13)
On ensi sijassa jäsenvaltioiden tehtävä ylläpitää unionissa vankkaa perustaa, jolle teollisuus, kilpailukyky, kestävyys ja innovointi rakentuvat.
Puolijohdealan tutkimus- ja innovointihaasteet ovat kuitenkin luonteeltaan ja laajuudeltaan sellaisia, että ne vaativat unionin tasolla yhteistyössä toteutettavia toimia.
(14)
Jotta unionilla olisi puolijohdeteknologioita varten tutkimus- ja innovointivalmiudet, joita se tarvitsee säilyttääkseen tutkimuksensa johtoaseman ja teollisuusinvestointiensa korkean tason ja kuroakseen umpeen nykyisen kuilun tutkimus- ja kehittämistoiminnan ja valmistuksen välillä, unionin ja jäsenvaltioiden olisi koordinoitava toimiaan paremmin ja tehtävä yhteisiä investointeja.
Unionin puolijohde-ekosysteemin nykyiset haasteet edellyttävät laajamittaisen kapasiteetin saavuttamista ja jäsenvaltioiden yhteisiä toimia sekä unionin tukea laajamittaisen kapasiteetin kehittämistä ja käyttöönottoa varten.
Kyseisiin yhteisiin toimiin sisältyvät taloudellisten resurssien tarjoaminen aloitteen tavoitetason mukaisesti, jotta voidaan tukea innovatiivisten valmiuksien ja laajojen digitaalisten infrastruktuurien kehittämistä ja kattavaa saatavuutta, sisältäen virtuaalisen suunnittelualustan, pilottituotantolinjat, myös kvanttisiruja varten, sekä tietämyksen, taitojen ja osaamisen levittämisen koko puolijohteiden ekosysteemin hyödyksi.
Tämän saavuttamiseksi unionin ja jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon sekä vihreän että digitaalisen siirtymän tavoitteet.
Tässä suhteessa puolijohdelaitteet ja valmistusprosessit tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia vähentää teollisuuden ympäristövaikutuksia ja erityisesti hiilivaikutuksia, joten ne edistävät esimerkiksi, 14 päivänä heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Valmiina 55:een: EU:n vuoden 2030 ilmastotavoitteen toteuttaminen matkalla ilmastoneutraaliuteen”, Euroopan parlamentin ja neuvoston