18.9.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 229/39
Artikkel 30 Euroopa pooljuhtide nõukoja tegevus 1.
Euroopa pooljuhtide nõukoja korralised istungid toimuvad vähemalt kord aastas.
Nõukoda võib pidada erakorralisi istungeid komisjoni või liikmesriigi taotlusel, nagu on osutatud artiklites 20 ja 23. 2.
Euroopa pooljuhtide nõukoda peab eraldi istungeid artikli 28 lõike 2 punktis a osutatud ülesannete ning artikli 28 lõike 2 punktides b, d, e ja f osutatud ülesannete täitmiseks. 3.
Pärast Euroopa pooljuhtide nõukoja liikmetega konsulteerimist kutsub eesistuja kokku koosolekud ja valmistab ette päevakorra vastavalt Euroopa pooljuhtide nõukoja käesolevast määrusest tulenevatele ülesannetele ja nõukoja töökorrale.
Komisjon pakub Euroopa pooljuhtide nõukojale artikli 28 kohaseks tegevuseks haldus- ja analüütilist tuge. 4.
Asjakohasel juhul kaasab eesistuja pooljuhtide väärtusahela esindusorganisatsioone ja kutsub istungitel osalema asjaomase küsimusega seotud eksperditeadmistega eksperte, sealhulgas sidusrühmade organisatsioonidest, ning määrab vaatlejaid, sealhulgas liikmete soovitusel.
Eesistuja võib hõlbustada teabevahetust Euroopa pooljuhtide nõukoja ning muude liidu organite, asutuste ja ekspertide ning nõuanderühmade vahel.
Selleks kutsub eesistuja Euroopa Parlamendi esindaja alalise vaatlejana Euroopa pooljuhtide nõukotta, eelkõige istungitele, mis käsitlevad IV peatükki „Seire ja kriisile reageerimine“.
Eesistuja tagab, et asjaomased teised liidu institutsioonid ja asutused osalevad vaatlejatena Euroopa pooljuhtide nõukoja istungitel, mis on seotud IV peatükiga „Seire ja kriisile reageerimine“.
Vaatlejatel ja ekspertidel ei ole hääleõigust ning nad ei osale Euroopa pooljuhtide nõukoja ja selle allrühmade arvamuste, soovituste või nõuannete koostamisel.
Kui see on asjakohane, võib Euroopa pooljuhtide nõukoda kutsuda kõnealuseid vaatlejaid ja eksperte panustama teabe ja teadmistega. 5.
Euroopa pooljuhtide nõukoda võtab vajalikud meetmed, et tagada konfidentsiaalse teabe turvaline käitlemine ja töötlemine kooskõlas artikliga 32.
2. ja gu Rii ki de pä d eva d a s utu se d
Artikkel 31 Riikide pädevate asutuste ja ühtsete kontaktpunktide määramine 1.
Iga liikmesriik määrab ühe või mitu riigi pädevat asutust, et tagada käesoleva määruse kohaldamine ja rakendamine riigi tasandil. 2.
Kui liikmesriik määrab rohkem kui ühe riigi pädeva asutuse, määrab ta selgelt kindlaks asjaomaste asutuste vastavad kohustused ning tagab, et nad teevad tulemuslikult ja tõhusalt koostööd käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks, sealhulgas seoses lõikes 3 osutatud riigi ühtse kontaktpunkti määramise ja tegevusega. 3.
Iga liikmesriik määrab ühe riigi ühtse kontaktpunkti, kes täidab sidepidamisfunktsiooni, et tagada piiriülene koostöö teiste liikmesriikide pädevate asutuste, komisjoni ja Euroopa pooljuhtide nõukojaga (edaspidi „ühtne kontaktpunkt“).
Kui liikmesriik nimetab ainult ühe pädeva asutuse, siis on see pädev asutus ka ühtne kontaktpunkt.