18.9.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 229/33
3.
Liikmesriigid viivad lõike 2 punkti a alapunktis iii osutatud arutelude järgse võimaliku ühishanke läbi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (31) artiklites 38 ja 39 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (32) artiklites 56 ja 57 sätestatud normidega.
Artikkel 23
Kriisietapi aktiveerimine 1.
Pooljuhtide kriis loetakse tekkinuks, kui:
a) esineb tõsiseid häireid pooljuhtide tarneahelas või tõsiseid takistusi liidus pooljuhtidega kauplemisel, mis põhjustavad pooljuhtide, vahetoodete või toor- või töödeldud materjalide märkimisväärset nappust, ning b) selline märkimisväärne nappus takistab elutähtsates sektorites kasutatavate oluliste toodete tarnimist, parandamist või hooldust sellises ulatuses, et sellega kaasneks kahjulik mõju elutähtsate sektorite toimimisele tulenevalt nende mõjust liidu ühiskonnale, majandusele ja julgeolekule. 2.
Kui komisjon saab teada võimalikust pooljuhtide kriisist vastavalt artikli 22 lõikele 2, hindab ta, kas käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tingimused on täidetud.
Hindamisel võetakse arvesse kriisietapi võimalikku positiivset ja negatiivset mõju ning tagajärgi liidu pooljuhtide tööstusele ja elutähtsatele sektoritele.
Kui see hindamine annab konkreetseid ja usaldusväärseid tõendeid, võib komisjon pärast konsulteerimist Euroopa pooljuhtide nõukojaga teha nõukogule ettepaneku kriisietapp aktiveerida. 3.
Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega käivitada kriisietapi nõukogu rakendusaktiga.
Kriisietapi kestus määratakse kindlaks rakendusaktis ja see ei ole pikem kui 12 kuud.
Komisjon annab Euroopa pooljuhtide nõukojale ja Euroopa Parlamendile korrapäraselt ja igal juhul vähemalt iga kolme kuu järel kriisi olukorra kohta aru. 4.
Enne kriisietapi aktiveerimise kestuse lõppu hindab komisjon, kas kriisietappi on asjakohane pikendada.
Kui selline hindamine annab konkreetseid ja usaldusväärseid tõendeid selle kohta, et kriisietapi aktiveerimise tingimused on endiselt täidetud, võib komisjon pärast konsulteerimist Euroopa pooljuhtide nõukojaga teha nõukogule ettepaneku kriisietappi pikendada.
Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega pikendada kriisietappi nõukogu rakendusaktiga.
Pikenduse kestus on piiratud ja see määratakse kindlaks nõukogu rakendusaktis.
Kui see on nõuetekohaselt põhjendatud, võib komisjon teha ühe või mitu korda ettepaneku kriisietapi pikendamiseks. 5.
Kriisietapi käigus hindab komisjon pärast konsulteerimist Euroopa pooljuhtide nõukojaga kriisietapi ennetähtaegse lõpetamise asjakohasust.
Hinnangu tulemustest sõltuvalt võib komisjon teha nõukogule ettepaneku kriisietapp lõpetada.
Nõukogu võib kriisietapi lõpetada nõukogu rakendusaktiga. 6.
Kriisietapi ajal kutsub komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel vajaduse korral kokku Euroopa pooljuhtide nõukoja erakorralised istungid.
(31) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).
(32) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).