15.9.2023
SL
Uradni list Evropske unije
L 228/145
v skladu s točko 2.
Kadar take metode niso na voljo, tehnično niso izvedljive ali bi povzročile nerazumno visoke stroške, se lahko pod pogoji iz člena 4(3) te uredbe uporabijo privzete vrednosti, ki jih Komisija da na voljo in objavi za prehodno obdobje; (b) neposredna ali posredna metoda za določitev se šteje za primerno, kadar se zagotovi, da se vse meritve, analize, vzorčenje, umerjanja in potrjevanja za določitev specifičnega nabora podatkov izvedejo z uporabo metod, opredeljenih v ustreznih standardih EN ali ISO.
Kadar taki standardi niso na voljo, se lahko uporabijo nacionalni standardi.
Kadar ni veljavnih objavljenih standardov, se uporabijo ustrezni osnutki standardov, smernice za najboljšo industrijsko prakso ali druge znanstveno dokazane metodologije, ki omejujejo pristranskost pri vzorčenju in merjenju; (c) pri posamezni metodi iz točke (a) imajo merilni instrumenti ali laboratorijske analize pod nadzorom upravljavca prednost pred merilnimi instrumenti ali analizami pod nadzorom druge pravne osebe, kot je dobavitelj goriva ali materialov ali trgovski partnerji v zvezi s proizvedenim blagom; (d) merilni instrumenti se izberejo tako, da pri uporabi izražajo najmanjšo negotovost, ne da bi pri tem nastali nerazumno visoki stroški.
Prednost imajo instrumenti pod zakonsko urejenim meroslovnim nadzorom, razen če so na voljo drugi instrumenti z znatno manjšo negotovostjo pri uporabi.
Instrumenti se uporabljajo samo v okoljih, ki ustrezajo specifikacijam njihove uporabe; (e) kadar se uporabljajo laboratorijske analize ali kadar laboratoriji izvajajo obdelavo vzorcev, umerjanja, potrjevanje metod ali dejavnosti v zvezi z neprekinjenim merjenjem emisij, se uporabljajo zahteve iz oddelka B.5.4.3 te priloge.
2.
Posredne metode za določitev: kadar metoda neposrednega določanja ni na voljo za zahtevani nabor podatkov, zlasti v primerih, ko je treba določiti neto izmerljivo toploto, ki se uporablja za različne proizvodne procese, se lahko uporabi metoda posrednega določanja, kot je: (a) izračun na podlagi znanega kemijskega ali fizikalnega procesa, pri katerem se po potrebi uporabijo ustrezne sprejete objavljene vrednosti za kemijske in fizikalne lastnosti zadevne snovi, ustrezni stehiometrični faktorji in termodinamične lastnosti, kot so reakcijske entalpije; (b) izračun na podlagi podatkov o zasnovi naprave, kot je energijska učinkovitost tehničnih enot ali izračunana poraba energije na enoto proizvoda; (c) korelacije na podlagi empiričnih preskusov za določanje ocenjenih vrednosti za zahtevani nabor podatkov iz neumerjene opreme ali na podlagi podatkov, dokumentiranih v proizvodnih protokolih.
V ta namen se zagotovi, da korelacija izpolnjuje zahteve dobre inženirske prakse in da se uporablja le za določanje vrednosti, ki spadajo na območje, za katerega je bila določena.
Veljavnost takih korelacij se oceni vsaj enkrat letno.
3.
Za določitev najboljših razpoložljivih virov podatkov se izbere vir podatkov, ki je najvišje v razvrstitvi iz točke 1 in je že na voljo v napravi.
Kadar pa je uporaba vira podatkov, ki je višje v razvrstitvi, tehnično izvedljiva in ne povzroča nerazumnih stroškov, se tak boljši vir podatkov uporablja brez nepotrebnega odlašanja.
Kadar so za isti nabor podatkov na isti ravni v razvrstitvi iz točke 1 na voljo različni viri podatkov, se izbere vir podatkov, ki zagotavlja najjasnejši pretok podatkov z najmanjšim tveganjem pri delovanju in nadzoru v zvezi z napačnimi navedbami.
4.
Viri podatkov, izbrani v skladu s točko 3, se uporabljajo za določanje vgrajenih emisij in poročanje o njih.
5.
Kolikor je mogoče brez nerazumno visokih stroškov, se za namene nadzornega sistema v skladu z oddelkom H te priloge opredelijo dodatni viri podatkov ali metode za določanje naborov podatkov, da se omogoči potrditev virov podatkov iz točke 3.
Izbrani viri podatkov, če obstajajo, se navedejo v dokumentaciji o metodologiji spremljanja.