15.9.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 228/219
(123) Turklāt attiecībā uz Ievirzes atzinumu par petroķīmijas un ķīmijas rūpniecības augstas kvalitātes attīstības veicināšanu 14. piecgadu plāna laikā CCCMC un Xinjiang XLX apgalvoja, ka Komisija neesot ņēmusi vērā, ka i) minētais dokuments ir norādījumu dokuments, nevis saistoši noteikumi, kuros sīki izklāstīti pienākumi vai noteikumi attiecīgajām nozarēm, kā arī ka ii) tas paredz mērķus, tādus kā “piešķirt tirgum pilnvērtīgu izšķirīgu lomu resursu sadalē, labāk īstenot valdības lomu” vai “radīt uz tirgu orientētu, legalizētu un internacionalizētu darījumdarbības vidi”, kas esot pretrunā Komisijas secinājumiem par kropļojumiem.
Līdzīgi attiecībā uz Komisijas citētajiem piecgadu plāniem CCCMC un Xinjiang XLX apstrīdēja to, kā Komisija interpretējusi plānu sistēmu Ķīnā, norādot, ka minētie piecgadu plāni neliecina, ka publiskās iestādes nosaka saistošus lēmumus, bet tie drīzāk tiecas precizēt attiecīgās atbildīgās personas, savukārt valdības loma ir precizēta atsevišķi kā “radīt labvēlīgu politisko vidi, institucionālo vidi un tiesisko vidi”, un tāda esot valdību loma jebkur pasaulē, arī ES.
Tāpat CCCMC un Xinjiang atkārtoja argumentu, ka Ievirzes atzinums par petroķīmijas un ķīmijas rūpniecības augstas kvalitātes attīstības veicināšanu 14. piecgadu plāna laikā ļauj Ķīnas uzņēmumiem veikt attiecīgas darbības, lai pārveidotu un modernizētu šo nozari līdzīgi, kā to paredz ES industriālā politika.
CCCMC un Xinjiang XLX turklāt apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā agrāk izteikto argumentu, proti, ka saskaņā ar Apelācijas institūcijas konstatējumu lietā US – Countervailing Measures no valdības iejaukšanās izrietošu cenu kropļojumu pastāvēšana izmeklēšanas iestādei ir jāpamato un pienācīgi jāizskaidro savā ziņojumā.
Kā saprot CCCMC un Xinjiang XLX, tas nozīmē, ka Komisijai ir pienākums nākt klajā ar aktuāliem faktiskiem datiem un detalizētu analīzi par iespējamo Ķīnas valdības iejaukšanos, kas izraisa ietekmi uz tirgu un ietekmē rīcību ražotāju līmenī.
Visbeidzot, CCCMC un Xinjiang XLX uzsvēra savu nostāju, ka Komisijai ir saistošs pienākums uzrādīt pierādījumus par to, ka valdība ir konkrēti īstenojusi jebkādas iespējamās pilnvaras iejaukties melamīna tirgū un ka tas ir izraisījis faktiskus un pierādāmus kropļojumus attiecīgo melamīna ražotāju cenās, un ka Komisijas atsauces uz Ķīnas valdības plāniem, ieviržu atzinumiem un vai citām Ķīnas valdības politikas iniciatīvām nevar pielīdzināt faktiskai valdības iejaukšanās praksei.
(124) Šos argumentus nevar pieņemt.
Attiecībā uz Komisijas paļaušanos uz Ziņojumu un faktu, ka tas tika publicēts 2017. gadā, Komisija atkārto savu nostāju, kas pausta 116.
apsvērumā.
Komisija turklāt atgādina, ka konstatējums par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu atbilstoši pamatregulas 2. panta 6.a punktam nav atkarīgs no Ziņojuma esības un jo īpaši no tā publicēšanas datuma.
Komisija arī atgādina, ka Ķīnas ekonomikas pamataksiomas, piemēram, sociālistiskās tirgus ekonomikas paradigma, plānošanas sistēma vai ĶKP vadība pār ekonomiku apvienojumā ar partijas klātbūtni individuālu tirgus dalībnieku darbībā, kas ietver pilnvaras iejaukties vadības lēmumos, nav mainījušās kopš Ziņojuma publicēšanas un ir kļuvušas pat vēl izteiktākas.
Tāpēc, lai gan Ziņojumā izdarītie konstatējumi joprojām ir derīgi, Komisija jebkurā gadījumā šajā izmeklēšanā tos ir pat papildinājusi ar papildu pierādījumiem, kā sīki aprakstīts, piemēram, 76., 77., 79., 80. un 84., 85. un 86. apsvērumā iepriekš.
Ņemot to vērā, arī CCCMC un Xinjiang XLX arguments par Komisijas pienākumu atjaunināt Ziņojumu atbilstoši pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktam ir nepamatots, jo Komisija patiešām ir pārbaudījusi attiecīgos apstākļus saistībā ar nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu konkrēti šīs izmeklēšanas nolūkos, ņemot vērā jaunākos pieejamos pierādījumus (82).
(125) Attiecībā uz CCCMC un Xinjiang XLX vilktajām paralēlēm starp Ķīnas politikas dokumentiem un ES industriālajām stratēģijām Komisija atzīmē, ka minētās puses neizvirza nekādus papildu argumentus, izņemot vien to, ka tās pastāv uz to, ka ES industriālajai politikai ir nozīme saistībā ar novērtējumu, ko veic atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. a punktam, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu Ķīnā.
Attiecīgi Komisija atkārto savu nostāju, kas jau pausta 115.
apsvērumā.
(126) Attiecībā uz argumentu kopumu par to, ciktāl Ķīnas politikas dokumenti, uz kuriem atsaucās Komisija, piemēram, tie, kas citēti 84., 85. un 86. apsvērumā iepriekš, ir norādījumu dokumenti, cik lielā mērā Ķīnas plānošanas sistēmas raksturs un ekonomiskā struktūra ietekmē publisko iestāžu saistošos lēmumus un ciktāl attiecīgie politikas dokumenti ļauj atsevišķiem uzņēmumiem veikt atbilstošas darbības, Komisija atzīmē, ka CCCMC un Xinjiang XLX neņem vērā attiecīgajos Ķīnas politikas dokumentos noteiktās nepārprotamās prasības, kas jāīsteno saņēmējām (82) Šādu pieeju apstiprināja Vispārējā tiesa savā 2023. gada 21. jūnija spriedumā lietā Guangdong Haomei New Materials un Guangdong King Metal Light Alloy Technology/Komisija, T-326/21, EU:T:2023:347, 104. punkts.