L 191/14
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 7 28
(77)
tiekiant baterijų gamybai reikalingas žaliavas labai svarbūs procesai yra gamtinių mineralinių išteklių gavyba, apdorojimas ir prekyba jais.
Baterijų fiziniai gamintojai, nepriklausomai nuo jų padėties ar įtakos tiekėjams ir jų geografinės veiklos vietos, galėtų atsitiktinai prisidėti prie neigiamo poveikio naudingųjų iškasenų tiekimo gran­ dinėje.
Kai kurių žaliavų atveju daugiau kaip pusė pasaulinės produkcijos yra skirta naudoti baterijoms.
Pavyz­ džiui, daugiau kaip 50 % kobalto paklausos pasaulyje ir daugiau kaip 60 % pasaulinės ličio produkcijos siejama su baterijų gamyba.
Baterijų fizinei gamybai sunaudojama apie 8 % pasaulinės gamtinio grafito ir 6 % pasaulinės nikelio produkcijos;
(78)
tas baterijų fizinėje gamyboje naudojamas žaliavas tiekia tik kelios valstybės ir kai kuriais atvejais žemų valdymo standartų taikymas tose valstybėse gali paaštrinti aplinkos ir socialines problemas.
Tiek su kobalto, tiek su nikelio kasyba ir rafinavimu siejama daug socialinių ir aplinkos apsaugos problemų.
Nors su gamtiniu grafitu siejamas socialinis poveikis ir poveikis aplinkai nėra tokie dideli, gamtinio grafito kasyba gali daryti reikšmingą poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai, nes ją daugiausia vykdo amatininkai ir smulkūs veikos vykdytojai, dažniausiai nereguliuojamomis veiklos sąlygomis.
Tai, ir tai, kad nėra jokių reguliariai atnaujinamų planų dėl kasyklų užda­ rymo ir aplinkos atkūrimo, gali sukelti ekosistemų ir dirvožemio nykimą.
Prognozuojamas ličio naudojimo baterijų fizinei gamybai augimas, tikėtina, sukels papildomą spaudimą gavybos ir rafinavimo operacijoms.
Todėl tikslinga įtraukti litį į su baterijų išsamaus patikrinimo pareigų aprėptį.
Nereikėtų leisti, kad numatomas masinis baterijų paklausos augimas Sąjungoje prisidėtų prie tokios rizikos aplinkai ir socialinės rizikos didėjimo;
(79)
kai kurios baterijų fizinėje gamyboje naudojamos žaliavos, pavyzdžiui, kobaltas, litis ir gamtinis grafitas, laikomos svarbiausiomis žaliavomis Sąjungai, kaip nurodyta 2020 m. rugsėjo 3 d.
Komisijos komunikate „Atsparumo, susijusio su svarbiausiosiomis žaliavomis, didinimas.
Kaip siekti didesnio saugumo ir tvarumo?“, o kad Sąjungos baterijų ekosistema veiktų tinkamai, reikia užtikrinti tvarų tų žaliavų tiekimo šaltinių pasirinkimą;
(80)
baterijų tiekimo grandinės dalyviai jau stengiasi skatinti laikytis tvaraus tiekimo šaltinių pasirinkimo praktikos keliomis savanoriškomis iniciatyvomis, tarp kurių yra atsakingos kasybos užtikrinimo iniciatyva, atsakingo naudingųjų iškasenų naudojimo iniciatyva ir kobalto pramonės atsakingo vertinimo sistema.
Tačiau negalima teigti, kad vien savanoriškai dedamomis pastangomis kurti išsamaus patikrinimo sistemas bus užtikrinta, kad visi ekonominės veiklos vykdytojai, pateikiantys baterijas Sąjungos rinkai, laikytųsi tų pačių minimaliųjų taisyklių;
(81)
Sąjungoje bendrieji reikalavimai dėl išsamaus patikrinimo, susijusio su tam tikromis naudingosiomis iškasenomis ir metalais, yra nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/821 (23).
Tačiau tame reglamente nėra nuostatų dėl naudingųjų iškasenų ir medžiagų, kurios naudojamos baterijų gamybai;
(82)
todėl, atsižvelgiant į Sąjungoje numatomą baterijų paklausos eksponentinį augimą, bateriją Sąjungos rinkai pateikiantis ekonominės veiklos vykdytojas turėtų parengti baterijų išsamaus patikrinimo politiką.
Taigi, šiame reglamente turėtų būti nustatyti reikalavimai siekiant reaguoti į su baterijų fizinei gamybai naudojamų tam tikrų žaliavų ir antrinių žaliavų gavyba, perdirbimu ir prekyba jomis susijusią socialinę riziką ir riziką aplinkai.
Tokia politika turėtų apimti visus veiklos vykdytojus tiekimo grandinėje, taip pat jų patronuojamąsias įmones ir subrangovus, kurie dalyvauja tam tikrų žaliavų ir antrinių žaliavų gavyboje, perdirbime ir prekyboje jomis;
(83)
įdiegdamas rizika grindžiamo baterijų išsamaus patikrinimo politiką ekonominės veiklos vykdytojas turėtų ją grįsti tarptautiniu mastu pripažintais išsamaus patikrinimo standartais ir principais, pavyzdžiui, nustatytaisiais Jungtinių Tautų verslo ir žmogaus teisių pagrindiniuose principuose, Jungtinių Tautų pasaulinio susitarimo dešimtyje principų, Jungtinių Tautų aplinkos programos (UNEP) Produktų socialinio gyvavimo ciklo vertinimo gairėse, Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) trišalėje deklaracijoje dėl principų, susijusių su daugiašalėmis įmonėmis ir socialine politika, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) rekomendacijose daugiašalėms įmonėms ir EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijoje dėl atsakingo verslo.
Tie standartai ir principai, kuriuos kiekvienas ekonominės veiklos vykdytojas turėtų pritaikyti atsižvelgdamas į savo konkretų veiklos kontekstą ir aplinkybes, atspindi bendrą Vyriausybių ir suinteresuotųjų subjektų supratimą.
Su baterijų gamybai naudojamų gamtinių mineralinių išteklių gavyba, apdorojimu ir prekyba jais susijusi EBPO išsamaus patikrinimo rekomen­ dacija dėl atsakingo naudingųjų iškasenų iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų tiekimo grandinių yra tarptautiniu mastu pripažintas standartas, kuriuo reaguojama į konkrečią šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų riziką, ir Vyriausybių bei suinteresuotųjų subjektų ilgalaikių pastangų nustatyti šios srities gerąją praktiką rezultatas;
(23) 2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/821, kuriuo nustatomos alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų Sąjungos importuotojų prievolės dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo (OL L 130, 2017 5 19, p. 1).