L 191/14
CS
Úřední věstník Evropské unie
28.7.2023
(77)
Těžba a zpracování přírodních nerostných surovin a obchodování s nimi mají zásadní význam pro zajištění nezbytných surovin k výrobě baterií.
Zhotovitelé baterií bez ohledu na své postavení nebo vliv na dodavatele a bez ohledu na svou zeměpisnou polohu by mohly neúmyslně přispět k nepříznivým dopadům v rámci dodava­ telského řetězce nerostných surovin.
U některých surovin je více než polovina světové produkce určena pro použití v bateriích.
Pro výrobu baterií se například používá více než 50 % celosvětové poptávky po kobaltu a více než 60 % světové produkce lithia.
Na výrobu baterií jde přibližně 8 % světové produkce přírodního grafitu a 6 % světové produkce niklu.
(78)
Suroviny používané při výrobě baterií dodává jen několik málo zemí a v některých případech mohou být environmentální a sociální problémy dále prohloubeny v důsledku nízkých standardů v oblasti správy v těchto zemích.
Těžba a rafinace kobaltu a niklu jsou spojeny se širokou škálou sociálních a environmentálních otázek.
V případě přírodního grafitu jsou sociální a environmentální dopady méně závažné, avšak jeho těžba je prováděna neindustriálním způsobem a v malém měřítku a probíhá většinou v neformálním prostředí, a může tak mít závažné zdravotní a environmentální dopady.
Spolu se skutečností, že neexistují pravidelně aktualizované plány uzavírání dolů a neprobíhá sanace, to může mít za následek ničení ekosystémů a půdy.
Je pravděpodobné, že předpokládaný nárůst používání lithia při výrobě baterií vyvolá další tlak na těžební a rafinační činnosti.
Je proto vhodné, aby bylo lithium zahrnuto do působnosti povinností náležité péče týkající se baterií.
Očekávaný masivní nárůst poptávky po bateriích v Unii by neměl přispívat ke zvyšování těchto environmentálních a soci­ álních rizik.
(79)
Některé suroviny používané při výrobě baterií, jako je kobalt, lithium a přírodní grafit, jsou považovány za kritické suroviny pro Unii, jak uvedla Komise ve svém sdělení ze dne 3. září 2020 s názvem „Odolnost proti nedostatku kritických surovin: zmapování cesty k lepšímu zabezpečení a udržitelnosti“, a jejich udržitelné získá­ vání je nezbytné pro náležité fungování ekosystému baterií v Unii.
(80)
Existuje již řada dobrovolných počinů ze strany subjektů v dodavatelském řetězci baterií s cílem podporovat dodržování postupů udržitelného získávání surovin, včetně Iniciativy pro zajištění odpovědné těžby (Initiative for Responsible Mining Assurance), Iniciativy pro odpovědnou těžbu nerostných surovin (Responsible Minerals Initi­ ative) a Rámce pro odpovědné posuzování v odvětví kobaltu (Cobalt Industry Responsible Assessment Framework).
Není však jisté, zda dobrovolné snahy zaměřené na vytvoření systémů náležité péče zajistí, aby se všechny hospodářské subjekty, které uvádějí baterie na trh Unie, řídily stejným souborem minimálních pravidel.
(81)
Obecné požadavky týkající se náležité péče ve vztahu k určitým nerostným surovinám a kovům byly v Unii zavedeny nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821 (23).
Uvedené nařízení se však nezabývá nerostnými surovinami a materiály, které se používají při výrobě baterií.
(82)
Vzhledem k očekávanému exponenciálnímu růstu poptávky po bateriích v Unii by proto hospodářský subjekt, který uvádí baterii na trh Unie, měl zavést politiku náležité péče týkající se baterií.
Toto nařízení by proto mělo stanovit požadavky s cílem řešit sociální a environmentální rizika, která jsou spojena s těžbou a zpracováním určitých surovin a druhotných surovin používaných za účelem výroby baterií a s obchodováním s takovými surovinami.
Tato politika by měla zahrnovat všechny subjekty v dodavatelském řetězci, jejich dceřiné společnosti a subdodavatele, kteří těží a zpracovávají určité suroviny a druhotné suroviny a obchodují s nimi.
(83)
Při zavádění politiky náležité péče týkající se baterií založené na posouzení rizik by ji měl daný hospodářský subjekt založit na mezinárodně uznávaných standardech a zásadách náležité péče, jako jsou standardy a zásady obsažené v obecných zásadách Programu OSN pro životní prostředí (UNEP) v oblasti podnikání a lidských práv, deseti zásadách iniciativy Organizace spojených národů s názvem Global Compact, pokynech pro posuzování sociálních dopadů životního cyklu výrobků vypracovaných v rámci Programu OSN pro životní prostředí (UNEA), Tripartitní deklaraci Mezinárodní organizace práce (MOP) o principech týkajících se nadnárodních společností a sociální politiky, pokynech Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) pro nadnárodní společ­ nosti a pokynech OECD pro náležitou péči na podporu odpovědného chování podniků.
Tyto standardy a zásady, které by měl každý hospodářský subjekt přizpůsobit své konkrétní situaci a okolnostem, odrážejí jednotné chápání ze strany vlád a zúčastněných stran.
Pokud jde o těžbu a zpracování přírodních nerostných zdrojů používaných při výrobě baterií a obchodování s těmito zdroji, pokyny OECD pro náležitou péči v odpovědných dodavatelských řetězcích nerostných surovin z oblastí postižených konflikty a vysoce rizikových oblastí předsta­ vují mezinárodně uznávaný standard zabývající se specifickými riziky hrubého porušování lidských práv a dlou­ hodobé úsilí vlád a zúčastněných stran o zavedení osvědčených postupů v této oblasti.
(23) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821 ze dne 17. května 2017, kterým se stanoví povinnosti náležité péče v dodavatelském řetězci pro unijní dovozce cínu, tantalu a wolframu, jejich rud a zlata pocházejících z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (Úř. věst.
L 130, 19.5.2017, s. 1).