HU
L 184/102
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.7.21.
Módosító indítványokat a szakbizottságban csak a szakbizottság tagjai és a 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek alapján helyettesítésükkel szabályosan megbízott tagok vagy póttagok, illetve saját véleményükkel kapcsolatban a megbízással ugyan nem rendelkező, de előadónak kijelölt póttagok, illetve a politikai csoportok nyújthatnak be.
A szakbizottsági ülésre módosító indítványt vagy csak e szakbizottság rendes tagja vagy a helyettesítésével szabályosan megbízott másik tag, illetve póttag nyújthat be.
Ha valamely tag a szakbizottsági ülés egészére vagy egy részére vonatkozóan a részvételi jogát átruházza valamely póttagra, módosító indítványt csak egyikük terjeszthet elő.
Ha a rendes tag a szakbizottsági ülés bármely része kapcsán módosító indítványt terjeszt elő, a póttag ezt később nem teheti meg.
Hasonlóképpen, ha egy póttagot a szakbizottsági ülés bármely részére vonatkozóan részvételi joggal ruháztak fel, és valamely véleményhez módosító indítványt nyújt be, még mielőtt a tag nyújtott volna be módosító indítványokat, akkor a tag már nem terjeszthet elő módosító indítványt a szakbizottsági ülésre.
Az RB-tagság vagy -póttagság elvesztése, illetve a megbízás vagy annak visszavonása előtt érvényesen benyújtott módosító indítványok megőrzik érvényességüket.
A módosító indítványok fordításkor elsőbbséget élveznek.
Lefordításukat követően eljuttatják őket az előadónak, hogy legalább három munkanappal az ülés megnyitása előtt elektronikus formában maga is benyújthassa előadói módosító indítványait a főtitkárságra.
Az előadó módosító indítványainak explicit módon kapcsolódniuk kell az (1) bekezdés szerinti módosító indítványok közül egyhez vagy többhöz.
Ezeket az előadói módosító indítványokat, amint a fordításuk elkészült, elektronikus formában elérhetővé kell tenni, és legkésőbb az ülés megnyitásakor írásos formában ki kell osztani.
A 25. cikk (1)–(6) bekezdésének rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók.
(2) A módosító indítványokról a tárgyalt véleménytervezet pontjainak sorrendjében szavaznak.
(3) A végső szavazásnak a szöveg egészéről kell folynia, akár módosították, akár nem.
Ha egy vélemény nem kapja meg a leadott szavazatok többségét, a szakbizottság a következők egyike mellett dönthet: –
a véleménytervezetet a szakbizottsági ülésen elfogadott módosító indítványok által módosított formában újra előterjeszti vitára és elfogadásra, szem előtt tartva az 53. cikk rendelkezéseit,
–
új előadót nevez ki, és így új véleménykidolgozási folyamatot indít el,
–
vagy eláll a véleményalkotástól.
(4) A szakbizottságban történt elfogadás után a véleménytervezetet a szakbizottság elnöke továbbítja a Régiók Bizottsága elnökének.
65. cikk – Véleményalkotás elutasítása (1) Ha az illetékes szakbizottság úgy véli, hogy a felkérés, amelyet a 41. cikk a) pontja alapján kapott, nem érint regionális vagy helyi érdekeket vagy nincs politikai jelentősége, dönthet úgy, hogy a tárgyban nem dolgoz ki véleményt.
A főtitkár tájékoztatja az érintett uniós intézményeket erről a döntésről.
(2) Ha az illetékes szakbizottság úgy véli, hogy a felkérés, amelyet a 41. cikk a) pontja alapján kapott, fontos ugyan, de prioritási okokból, illetve azért, mert idekapcsolódó vélemények már elfogadásra kerültek a közelmúltban, új vélemény kidolgozását nem tartja szükségesnek, úgy határozhat, hogy nem bocsát ki véleményt.
Ebben az esetben az RB a véleményalkotás elutasítását megindokló levélben válaszolhat az európai uniós intézményeknek.
66. cikk – Írásbeli eljárás (1) Kivételes esetekben a szakbizottság elnöke írásbeli eljáráshoz folyamodhat az adott szakbizottság működésére vonatkozó határozat elfogadtatásához.
(2) Ilyenkor az elnök megküldi a szakbizottság tagjainak a határozati javaslatot, és felkéri őket, hogy esetleges kifogásaikat három munkanapon belül írásban közöljék vele.
(3) A határozat elfogadásra kerül, kivéve, ha legalább hat tag kifogást emel.