9.6.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
L 150/207
(5)
Biodiverzita je nevyhnutná pre odolnosť ekosystémov a ich služieb na miestnej aj celosvetovej úrovni.
Viac ako polovica celosvetového hrubého domáceho produktu závisí od prírody a služieb, ktoré poskytuje.
Tri významné hospodárske odvetvia – stavebníctvo, poľnohospodárstvo a sektor potravín a nápojov – všetky vo veľkej miere závisia od prírody.
Strata biodiverzity ohrozuje udržateľné kolobehy vody a potravinové systémy, čím ohrozuje potravinovú bezpečnosť a výživu.
Viac ako 75 % svetových druhov potravinových plodín závisí od opeľovania živočíchmi.
Viaceré priemyselné odvetvia sa okrem toho spoliehajú na genetickú rozmanitosť a ekosystémové služby ako na kritické vstupy pre výrobu, najmä v prípade liekov vrátane antimikrobiálnych látok.
(6)
Zmena klímy, strata biodiverzity a odlesňovanie vyvolávajú obavy najvyššieho celosvetového významu, ktoré ovplyvňujú prežitie ľudstva a zachovanie životných podmienok na Zemi.
Zrýchlenie zmeny klímy, strata biodi­ verzity a degradácia životného prostredia spolu s konkrétnymi príkladmi ich ničivých účinkov na prírodu, životné podmienky ľudí a miestne hospodárstva viedli k tomu, že zelená transformácia sa považuje za hlavný cieľ našej doby a za otázku rodovej a medzigeneračnej rovnosti.
(7)
Obhajcovia environmentálnych ľudských práv, ktorí sa snažia chrániť a presadzovať ľudské práva týkajúce sa životného prostredia vrátane prístupu k čistej vode, vzduchu a pôde, sú často vystavení prenasledovaniu a smrtiacim útokom.
Tieto útoky neúmerne postihujú pôvodné obyvateľstvo.
Podľa správ z roku 2020 viac ako dve tretiny obetí týchto útokov pracovali na ochrane svetových lesov pred odlesňovaním a priemyselným rozvojom.
(8)
Spotreba v Únii je významnou hnacou silou odlesňovania a degradácie lesov v celosvetovom meradle.
V posúdení vplyvu tohto nariadenia sa odhaduje, že bez primeraného regulačného zásahu spotreba a produkcia len šiestich komodít v Únii (hovädzí dobytok, kakao, káva, palma olejná, sója a drevo) by do roku 2030 spôsobili každoročne odlesnenie približne 248 000 hektárov.
(9)
Pokiaľ ide o situáciu lesov v Únii, v správe o stave európskych lesov 2020 sa uvádza, že v rokoch 1990 až 2020 sa plocha lesov v Európe rozšírila o 9 %, množstvo oxidu uhličitého uloženého v biomase sa zvýšilo o 50 % a dodávky dreva vzrástli o 40 %.
Pralesy a prirodzene sa obnovujúce lesy ohrozuje okrem iného intenzívne obhospodarovanie, pričom ich jedinečná biodiverzita a štrukturálne prvky sú ohrozené.
Európska environmen­ tálna agentúra ďalej skonštatovala, že menej ako 5 % európskych lesných plôch sa v súčasnosti považuje za nenarušené alebo prírodné, zatiaľ čo 10 % európskych lesných plôch bolo zaradených medzi intenzívne obhos­ podarované.
Lesné ekosystémy musia čeliť viacerým tlakom spôsobeným zmenou klímy, od extrémnych pove­ ternostných podmienok až po škodcov, ako aj ľudským činnostiam, ktoré negatívne ovplyvňujú ekosystémy a biotopy.
Najmä intenzívne obhospodarované rovnoveké lesy môžu mať v dôsledku holorubov a odstraňovania odumretého dreva vážny vplyv na celé biotopy.
(10)
Komisia prijala v roku 2019 niekoľko iniciatív na riešenie globálnych environmentálnych kríz vrátane konkrét­ nych opatrení týkajúcich sa odlesňovania.
Komisia vo svojom oznámení z 23. júla 2019 s názvom „Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov“ (ďalej len „oznámenie o posilnení opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov“) označila za prioritu znížiť stopu spotreby Únie na pôdu a podporila v Únii spotrebu výrobkov z dodávateľských reťazcov, ktoré nespôsobujú odlesňovanie.
Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode vytýčila novú stratégiu rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje, a to na základe udržateľného voľného obchodu založeného na pravidlách, kde budú do roku 2050 čisté emisie skleníkových plynov na nule, kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov a kde sa na žiadnu osobu ani žiadne miesto nezabudne.
Jej cieľom je ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu života občanov a budúcich generácií pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi.
Ďalším cieľom Európskej zelenej dohody je poskytnúť občanom a budúcim generáciám okrem iného čerstvý vzduch, čistú vodu, zdravú pôdu a biodiverzitu.
Na tento účel oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom „Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 – Prinavrátenie prírody do našich životov“ (ďalej len „stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030“), oznámenie Komisie z 20. mája 2020 o stratégii Z farmy na stôl v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (ďalej len „stratégia Z farmy na stôl“), oznámenie Komisie zo 16. júla 2021 s názvom „Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ do roku 2030“, oznámenie Komisie z 12. mája 2021 s názvom „Cesta k zdravej planéte pre všetkých, Akčný plán EÚ: Dosahovanie nulového znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy“ a ďalšie relevantné stratégie, ako je oznámenie Komisie z 30. júna 2021 s názvom „Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ – smerom k zabezpečeniu silnejších, prepojených, odolných a prosperujúcich vidieckych oblastí do roku 2040“, vypracované v rámci Európskej zelenej dohody ďalej zdôrazňujú význam opatrení v oblasti ochrany a odolnosti lesov.
Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 sa zameriava najmä na ochranu prírody a zvrátenie degradácie ekosystémov.
Oznámenie