9.6.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 150/207
(5)
Biodaudzveidība ir būtiska ekosistēmu un to pakalpojumu noturībai gan vietējā, gan globālā līmenī.
Vairāk nekā puse no pasaules iekšzemes kopprodukta ir atkarīga no dabas un tās sniegtajiem pakalpojumiem.
Visas trīs galvenās ekonomikas nozares – būvniecība, lauksaimniecība un pārtika un dzērieni – ir ļoti atkarīgas no dabas.
Biodaudzveidības izzušana rada draudus ilgtspējīgiem ūdens cikliem un pārtikas sistēmām, tādējādi apdraudot pārtikas un uztura nodrošinājumu.
Vairāk nekā 75 % no pasaules pārtikas kultūraugiem tiek apputeksnēti ar dzīvnieku starpniecību.
Turklāt vairākas rūpniecības nozares ir atkarīgas no ģenētiskās daudzveidības un ekosis­ tēmas sniegtajiem pakalpojumiem, kas nodrošina būtiskas izejvielas ražošanai, jo īpaši zāļu, kā arī antimikrobiālo līdzekļu ražošanai.
(6)
Klimata pārmaiņas, biodaudzveidības izzušana un atmežošana ir aktuālākās globālās problēmas, kas skar cilvēces izdzīvošanu un ilgtspējīgus dzīves apstākļus uz mūsu planētas.
Klimata pārmaiņu paātrināšanās, biodaudzveidības izzušana un vides degradācija un konkrēti piemēri par to postošo ietekmi uz dabu, cilvēku dzīves apstākļiem un vietējo ekonomiku liek atzīt zaļo pārkārtošanos par mūsdienu noteicošo mērķi un dzimumu līdztiesības un paaudžu vienlīdzības jautājumu.
(7)
Ar vidi saistīto cilvēktiesību aizstāvji, kuri cenšas aizsargāt un veicināt cilvēktiesības, kas saistītas ar vidi, tostarp piekļuvi tīram ūdenim, gaisam un zemei, bieži ir vajāšanas un letālu uzbrukumu mērķis.
Šādi uzbrukumi nesamērīgi ietekmē pirmiedzīvotājus.
Saskaņā ar 2020. gada ziņojumiem vairāk nekā divas trešdaļas minēto uzbrukumu upuru bija tie, kuri cenšas aizsargāt pasaules mežus pret atmežošanu un rūpniecisko attīstību.
(8)
Patēriņš Savienībā būtiski veicina atmežošanu un meža degradāciju globālā mērogā.
Šīs regulas ietekmes novēr­ tējumā norādīts, ka bez pienācīgas regulatīvās iejaukšanās Savienības patēriņš un sešu pirmpreču (liellopi, kakao, kafija, eļļas palma, soja un koksne) ražošana vien līdz 2030. gadam palielinātu atmežoto platību līdz aptuveni 248 000 hektāriem gadā.
(9)
Attiecībā uz mežu situāciju Savienības ziņojumā par Eiropas mežu stāvokli 2020. gadā ir norādīts, ka laikposmā no 1990. līdz 2020. gadam mežu platība Eiropā ir palielinājusies par 9 %, biomasā absorbētais ogleklis ir palielinājies par 50 % un koksnes krājums ir pieaudzis par 40 %.
Pirmatnējie meži un meži, kas veidojas dabiski atjaunojoties, cita starpā ir pakļauti intensīvas apsaimniekošanas riskam, un ir apdraudēta to unikālā biodaudz­ veidība un strukturālās iezīmes.
Turklāt Eiropas Vides aģentūra ir norādījusi, ka patlaban mazāk nekā 5 % Eiropas mežu platību tiek uzskatītas par neskartām vai dabiskām, savukārt 10 % Eiropas mežu platību ir klasificētas kā intensīvi apsaimniekotas.
Meža ekosistēmām ir jāiztur daudzējāda klimata pārmaiņu radītā slodze, sākot ar ekstrēmiem laikapstākļi un beidzot ar kaitēkļiem, un jāiztur ar cilvēku saistītas darbības, kas postoši ietekmē ekosistēmas un dzīvotnes.
Konkrētāk, vienmērīgas vecumstruktūras mežu intensīva apsaimniekošana, veicot kail­ cirti un aizvācot atmirušo koksni, var kaitējoši ietekmēt veselas dzīvotnes.
(10)
Komisija 2019. gadā pieņēma vairākas iniciatīvas globālās vides krīzes risināšanai, tostarp konkrētas darbības atmežošanas jomā.
Savā 2019. gada 23. jūlija paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” (“paziņojums Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus”) Komisija par prioritāti noteica Savienības patēriņa pēdas samazināšanu uz zemes un tādu izstrādājumu patēriņa sekmēšanu Savienībā, kas iegūti no neatmežojošām piegādes ķēdēm.
Komisija 2019. gada 11. decembra paziņojumā par Eiropas zaļo kursu izklāstīja jaunu izaugsmes stratēģiju, kas tiecas pārveidot Savienību par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kuras pamatā ir ilgtspējīga un notei­ kumos balstīta brīvā tirdzniecība un kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā būtu samazinātas līdz nullei, ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa un neviens cilvēks un neviens reģions netiktu atstāts novārtā.
Tā mērķis ir arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju un nākamo paaudžu veselību un labbūtību no vidiskiem apdraudējumiem un ietekmes.
Turklāt Eiropas zaļā kursa mērķis ir nodrošināt iedzīvotājiem un nākamajām paaudzēm inter alia svaigu gaisu, tīru ūdeni, veselīgu augsni un biodaudzveidību.
Šajā nolūkā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojums par ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam.
Atgriezīsim savā dzīvē dabu (“ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam”), Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojums par stratēģiju “No lauka līdz galdam.
Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (stratēģija “No lauka līdz galdam”), Komisijas 2021. gada 16. jūlija paziņojums par jauno ES meža stratēģiju 2030. gadam, Komisijas 2021. gada 12. maija paziņojums par Ceļu uz veselīgu planētu itin visiem, ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plāns un citas attiecīgās stratēģijas, piemēram, Komisijas 2021. gada 30. jūnija paziņojums par Ilgtermiņa redzējumu par ES lauku apvidiem: kāds ceļš ejams, lai līdz 2040. gadam lauku apvidi kļūtu spēcīgāki, savienoti, izturētspējīgi un pārtikuši, kas izstrādātas saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, vēl vairāk uzsver mežu aizsardzības un noturības pasākumu nozīmi.
Jo īpaši ES Biodaudzveidības