2023 6 9
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
L 150/207
(5)
biologinė įvairovė yra būtina ekosistemų ir ekosisteminių paslaugų atsparumui tiek vietos, tiek pasaulio lygmeniu.
Daugiau nei pusė pasaulio bendrojo vidaus produkto priklauso nuo gamtos ir jos paslaugų.
Trys labai svarbūs ekonomikos sektoriai – statybos, žemės ūkio ir maisto bei gėrimų – yra labai priklausomi nuo gamtos.
Biologinės įvairovės nykimas kelia grėsmę tvariems vandens ciklams ir maisto sistemoms, todėl kyla pavojus apsirūpinimo maistu saugumui ir mitybai.
Daugiau kaip 75 % pasaulio maistinių kultūrų rūšių priklauso nuo gyvūnų atliekamo apdulkinimo.
Be to, keliuose pramonės sektoriuose genetinė įvairovė ir ekosisteminės paslaugos yra svarbūs gamybos ištekliai, visų pirma gaminant vaistus, įskaitant antimikrobines medžiagas;
(6)
klimato kaita, biologinės įvairovės nykimas ir miškų naikinimas yra didžiausios pasaulinės svarbos klausimai, turintys įtakos žmonijos išlikimui ir tvarioms gyvenimo sąlygoms Žemėje.
Dėl spartesnės klimato kaitos, biolo­ ginės įvairovės nykimo ir aplinkos būklės blogėjimo, taip pat apčiuopiamų jų pražūtingo poveikio gamtai, žmonių gyvenimo sąlygoms ir vietos ekonomikai pavyzdžių buvo pripažinta, kad žalioji pertvarka yra pagrindinis mūsų laikų tikslas ir lyčių bei kartų lygybės klausimas;
(7)
aplinkos srities žmogaus teisių gynėjai, kurie siekia apsaugoti ir propaguoti žmogaus teises, susijusias su aplinka, įskaitant prieigą prie švaraus vandens, oro ir žemės dažnai tampa persekiojimo ir mirtinų išpuolių taikiniu.
Tie išpuoliai daro neproporcingai didelį poveikį čiabuvių tautoms.
Remiantis 2020 m. pranešimais, daugiau kaip du trečdaliai tų išpuolių aukų dirbo, kad apsaugotų pasaulio miškus nuo naikinimo ir pramonės plėtros;
(8)
Sąjungos vartojimas yra svarbi miškų naikinimo ir alinimo visame pasaulyje varomoji jėga.
Atliekant šio regla­ mento poveikio vertinimą apskaičiuota, kad be tinkamų reguliavimo srities intervencinių veiksmų vien dėl šešių biržos prekių (galvijų, kakavos, kavos, alyvpalmių aliejaus, sojų ir medienos) Sąjungos suvartojimo ir gamybos kasmet sunaikinamo miško plotas iki 2030 m. pasiektų apytikriai 248 000 hektarų;
(9)
kalbant apie miškų padėtį Sąjungoje, 2020 m. Europos miškų būklės ataskaitoje teigiama, kad 1990–2020 m. miškų plotas Europoje padidėjo 9 %, biomasėje sukaupto anglies dioksido padaugėjo 50 %, o medienos pasiūla padidėjo 40 %.
Neliestiems ir natūraliai ataugantiems miškams rizika kyla, inter alia, dėl intensyvios miškotvarkos, taip pat kyla pavojus jų unikaliai biologinei įvairovei ir struktūrinėms ypatybėms.
Be to, Europos aplinkos agentūra pažymėjo, kad nesutrikdytais arba natūraliais šiuo metu laikoma mažiau kaip 5 % Europos miškų, o 10 % Europos miškų buvo priskirta miškų, kuriuose vykdoma intensyvi miškotvarka, kategorijai.
Miškų ekosis­ temos susiduria su įvairiu klimato kaitos sukeltu spaudimu, pradedant ekstremaliomis oro sąlygomis ir baigiant kenkėjais, ir su žmonių vykdoma veikla, kuri daro neigiamą poveikį ekosistemoms ir buveinėms.
Pavyzdžiui, intensyviai tvarkomi vienodo amžiaus miškai dėl kirtimų ir negyvos medienos šalinimo gali turėti didelį poveikį ištisoms buveinėms;
(10)
2019 m.
Komisija priėmė kelias iniciatyvas, skirtas pasaulinėms aplinkos krizėms spręsti, įskaitant konkrečius kovos su miškų naikinimu veiksmus.
2019 m. liepos 23 d.
Komunikate „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ („ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stipri­ nimas“) Komisija kaip vieną iš prioritetų įvardijo Sąjungos vartojimo poveikio žemei mažinimą ir produktų, kurių tiekimo grandinės yra nesusijusios su miškų naikinimu, vartojimo Sąjungoje skatinimą.
2019 m. gruodžio 11 d. komunikate „Europos žaliasis kursas“ Komisija išdėstė naują augimo strategiją, kuria siekiama pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, paremta tvaria ir taisyklėmis grindžiama laisva prekyba, kurioje 2050 m. visai nebus grynojo išme­ tamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, o ekonomikos augimas bus atsietas nuo išteklių naudojimo ir joks asmuo ar vieta nebus palikti nuošalyje.
Ja taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir puoselėti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių ir ateities kartų sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio.
Be to, Europos žaliuoju kursu siekiama užtikrinti piliečiams ir ateities kartoms, inter alia, gryną orą, švarų vandenį, sveiką dirvožemį ir biologinę įvairovę.
Tuo tikslu 2020 m. gegužės 20 d.
Komisijos komunikate dėl 2030 m.
ES biologinės įvairovės strategijos: Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą („2030 m. ES biologinės įvairovės strategija.“), 2020 m. gegužės 20 d.
Komisijos komunikate dėl sąžiningos, sveikos ir aplinkai palankios maisto sistemos strategijos „Nuo ūkio iki stalo“(„Nuo ūkio iki stalo“ strategija), 2021 m. liepos 16 d.
Komisijos komunikate dėl