9.6.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 150/207
(5)
Elurikkus on ökosüsteemide vastupanuvõime ja ökosüsteemiteenuste jaoks oluline nii kohalikul kui ka üleilmsel tasandil.
Üle poole maailma sisemajanduse koguproduktist sõltub loodusest ja selle pakutavatest teenustest.
Suurel määral sõltuvad loodusest kolm suurt majandussektorit: ehitus, põllumajandus ning toiduaine- ja joogitööstus.
Elurikkuse kadumine ohustab kestlikku veeringet ja toidusüsteeme, seades ohtu toiduga kindlustatuse ja toitumise.
Enam kui 75 % maailma toidukultuuridest sõltub loomtolmeldajatest.
Lisaks on geneetiline mitmekesisus ja ökosüsteemiteenused esmatähtsad tootmissisendid mitme tööstussektori, eelkõige ravimite, eelkõige antimikroo­ bikumide jaoks.
(6)
Kliimamuutused, elurikkuse kadumine ja raadamine on kõige suuremad üleilmsed murekohad, mis mõjutavad inimkonna püsimajäämist ja kestlikke elutingimusi Maal.
Kliimamuutuste, elurikkuse kadumise ja keskkonna­ seisundi halvenemise kiirenemine koos reaalsete näidetega nende laastava mõju kohta loodusele, inimeste elutin­ gimustele ja kohalikule majandusele on viinud selleni, et rohepööret peetakse meie aja peamiseks eesmärgiks ning soolise võrdõiguslikkuse ja põlvkondadevahelise õigluse küsimuseks.
(7)
Keskkonnaalaste inimõiguste kaitsjad, kes püüavad kaitsta ja edendada inimõigusi, mis on seotud keskkonnaga, sealhulgas juurdepääsuga puhtale veele, õhule ja maale, on tihti tagakiusamise ja surmavate rünnakute sihtmärk.
Need rünnakud mõjutavad ebaproportsionaalselt põlisrahvaid.
Vastavalt 2020. aasta aruannetele töötas enam kui kaks kolmandikku nende rünnakute ohvritest selle nimel, et kaitsta maailma metsi raadamise ja tööstuse arengu eest.
(8)
Liidu tarbimisel on märkimisväärne mõju kogu maailma metsade raadamisele ja degradeerumisele.
Käesoleva määruse mõjuhinnangus toodi esile, et ilma asjakohase õigusliku sekkumiseta suurendaks ainuüksi kuue saaduse (veised, kakao, kohv, õlipalm, soja ja puit) tarbimine ja tootmine liidus raadamist 2030. aastaks ligikaudu 248 000 hektarini aastas.
(9)
Metsade olukorra kohta liidus märgitakse Euroopa metsade seisundit käsitlevas 2020. aasta aruandes, et aastatel 1990–2020 suurenes Euroopa metsade pindala 9 %, biomassis talletunud süsinikukogus 50 % ja puiduvaru 40 %.
Põlismetsi ja looduslikult uuenevaid metsi ohustab muu hulgas intensiivne majandamine, mistõttu nende ainu­ laadne elurikkus ja struktuurilised omadused on ohus.
Samuti on Euroopa Keskkonnaamet märkinud, et praegu peetakse vähem kui 5 % Euroopa metsaaladest puutumata või looduslikuks metsaks, samal ajal kui 10 % Euroopa metsaaladest on liigitatud intensiivselt majandatavaks metsaks.
Metsa ökosüsteemid peavad toime tulema mitme­ suguse kliimamuutustest tuleneva survega, mis ulatub äärmuslikest ilmastikuoludest kuni kahjuriteni, ning ökosüs­ teeme ja elupaiku negatiivselt mõjutava inimtegevusega.
Eelkõige võib ühtlaselt vananevate metsade intensiivne majandamine läbi lageraie ja surnud puidu eemaldamise avaldada tõsist mõju tervetele elupaikadele.
(10)
Komisjon võttis 2019. aastal ülemaailmsete keskkonnakriiside käsitlemiseks vastu mitu algatust, sealhulgas konk­ reetsed meetmed seoses raadamisega.
Oma 23. juuli 2019. aasta teatises ulatuslikumate ELi meetmete kohta maailma metsade kaitseks ja taastamiseks (edaspidi „teatis „Ulatuslikumad ELi meetmed maailma metsade kaitseks ja taastamiseks““) seadis komisjon üheks prioriteediks vähendada liidu tarbimise keskkonnamõju maale ja ergutas liidus tarbima raadamisvabadest tarneahelatest saadud tooteid.
Oma 11. detsembri 2019. aasta teatises Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (edaspidi „Euroopa rohelepe“) esitas komisjon uue majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, mis põhineb kestlikul ja reeglitel põhineval vabakaubandusel ning kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet, kus majanduskasv ei ole seotud ressursikasutusega ning kus ühtegi inimest ega kohta ei jäeta kõrvale.
Selle eesmärk on kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike ja tulevaste põlvkondade tervist ja heaolu keskkonnariskide ja -mõjude eest.
Muu hulgas on Euroopa roheleppe eesmärk tagada kodanikele ja tulevastele põlvkondadele puhas õhk ja vesi, heas seisundis muld ning elurikkus.
Sellel eesmärgil juhitakse metsade kaitset ja vastupanuvõimet suurendavate meetmete olulisusele tähelepanu ka komisjoni 20. mai 2020. aasta teatises „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030.
Toome looduse oma ellu tagasi“ (edaspidi „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030“), komisjoni 20. mai 2020. aasta teatises „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (edaspidi „Talust taldrikule stra­ teegia“), komisjoni 16. juuli 2021. aasta teatises „Uus ELi metsastrateegia metsade ja metsandussektori jaoks“, komisjoni 12. mai 2021. aasta teatises „Heas seisundis planeet kõigi jaoks.
ELi tegevuskava „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas““ ja muudes asjakohastes strateegiates, nagu komisjoni 30. juuni 2021. aasta teatises „Maa­ piirkondade arengu pikaajaline visioon – Tugevamad, ühendatud, vastupanuvõimelised ja jõukad ELi maapiir­ konnad 2040. aastaks“, mis on välja töötatud Euroopa roheleppe raames.
Eelkõige ELi elurikkuse strateegiaga aastani 2030 tahetakse kaitsta loodust ja pöörata tagasi ökosüsteemide degradeerumine.
Lisaks tõhustab