9.6.2023
CS
Úřední věstník Evropské unie
L 150/207
(5)
Biologická rozmanitost je nezbytná pro odolnost ekosystémů a jejich služby na místní i globální úrovni.
Více než polovina celosvětového hrubého domácího produktu závisí na přírodě a službách, které příroda poskytuje.
Každé ze tří zásadních hospodářských odvětví – stavebnictví, zemědělství a výroba potravin a nápojů – je na přírodě vysoce závislé.
Úbytek biologické rozmanitosti ohrožuje udržitelné vodní cykly a potravinové systémy, což znamená riziko pro potravinové zabezpečení a výživu.
Více než 75 % druhů celosvětových potravinářských plodin závisí na opylování živočichy.
I některá průmyslová odvětví se opírají o genetickou rozmanitost a ekosys­ témové služby jakožto kritické vstupy pro výrobu, zejména v případě léčivých přípravků, včetně antimikrobiál­ ních látek.
(6)
Změna klimatu, úbytek biologické rozmanitosti a odlesňování jsou v celosvětovém měřítku nanejvýš závažnými problémy, které ovlivňují přežití lidstva a trvalé podmínky pro život na Zemi.
Urychlení změny klimatu, úbytku biologické rozmanitosti a znehodnocování životního prostředí spolu s hmatatelnými příklady jejich ničivých dopadů na přírodu, životní podmínky člověka a místní ekonomiky vedly k uznání zelené transformace jako určujícího cíle naší doby a záležitosti genderové a mezigenerační rovnosti.
(7)
Obránci lidských práv v oblasti životního prostředí, kteří usilují o ochranu a prosazování lidských práv souvise­ jících s životním prostředím, včetně přístupu k čisté vodě, ovzduší a půdě, jsou často terčem pronásledování a smrtících útoků.
Tyto útoky v neúměrné míře postihují původní obyvatele.
Podle zpráv z roku 2020 byla činnost více než dvou třetin obětí těchto útoků zaměřena na ochranu světových lesů před odlesňováním a prů­ myslovým rozvojem.
(8)
Významnou hybnou silou odlesňování a znehodnocování lesů v celosvětovém měřítku je spotřeba v Unii.
V posouzení dopadu tohoto nařízení se odhadovalo, že bez vhodného regulačního zásahu se spotřeba v Unii, jakož i produkce pouhých šesti komodit (skot, kakao, káva, palma olejná, sója a dřevo), zvýší tak, že do roku 2030 způsobí ročně odlesnění přibližně 248 000 hektarů plochy.
(9)
Pokud jde o stav lesů v Unii, ve zprávě State of Europe’s Forests 2020 (Stav evropských lesů 2020) se uvádí, že mezi lety 1990 a 2020 rozloha lesů v Evropě vzrostla o 9 %, objem uhlíku uloženého v biomase se zvýšil o 50 % a dodávky dřeva vzrostly o 40 %.
Původní a přirozeně se obnovující lesy jsou ohroženy mimo jiné intenzivním obhospodařováním a jejich jedinečná biologická rozmanitost a strukturální rysy jsou ohroženy.
Kromě toho Evropská agentura pro životní prostředí konstatovala, že méně než 5 % evropských lesních oblastí je v součas­ nosti považováno za nenarušené nebo původní, zatímco 10 % evropských lesních oblastí bylo klasifikováno jako intenzivně obhospodařované.
Lesní ekosystémy se musí vyrovnávat s četnými tlaky způsobenými změnou klimatu, které sahají od extrémních vzorců počasí až po škodlivé organismy a činnosti související s člověkem, jež negativně ovlivňují ekosystémy a stanoviště.
Vážný dopad na celá stanoviště mohou mít v důsledku holosečí a odstraňování mrtvého dřeva zejména intenzivně obhospodařované stejnověké lesy.
(10)
V roce 2019 přijala Komise několik iniciativ k řešení globálních ekologických krizí, včetně konkrétních opatření týkajících se odlesňování.
Ve svém sdělení ze dne 23. července 2019 s názvem „Posílení opatření EU na ochranu a obnovu světových lesů“ (dále jen „sdělení o posílení opatření EU na ochranu a obnovu světových lesů“) Komise určila jako prioritu snížení dopadu spotřeby v Unii na půdu a podpořila spotřebu produktů v Unii z dodavatel­ ských řetězců bez odlesňování.
Ve svém sdělení ze dne 11. prosince 2019 s názvem „Zelená dohoda pro Evropu“ Komise vytyčila novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii ve spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje a vycházející z udržitelného volného obchodu založeného na pravidlech, která v roce 2050 nebude produkovat žádné emise skleníkových plynů, ve které bude hospodářský růst oddělen od využívání zdrojů a žádný člověk ani žádné místo nebudou opomenuti.
Cílem uvedené strategie je chránit, zachovávat a posilovat přírodní kapitál Unie a chránit zdraví a blahobyt občanů a budoucích generací před environmentálními riziky a dopady.
Zelená dohoda pro Evropu má také občanům a budoucím generacím zajistit mimo jiné čistý vzduch, čistou vodu, zdravou půdu a biologickou rozmanitost.
Za tímto účelem sdělení Komise ze dne 20. května 2020 o strategii EU v oblasti biologické rozma­ nitosti do roku 2030 – Navrácení přírody do našeho života (dále jen „Strategie EU v oblasti biologické rozma­ nitosti do roku 2030“), sdělení Komise ze dne 20. května 2020 o strategii „Od zemědělce ke spotřebiteli“ pro spravedlivé, zdravé a ekologické potravinové systémy (dále jen „strategie „Od zemědělce ke spotřebiteli“ “), sdělení Komise ze dne 16. července 2021 o nové lesní strategii EU do roku 2030, sdělení Komise ze dne 12. května 2021 o Cestě ke zdravé planetě pro všechny a další relevantní strategie, jako je sdělení Komise z dne 30. června 2021 o dlouhodobé vizi pro venkovské oblasti EU – na cestě k posílenému, propojenému, odolnému a prosperujícímu venkovu do roku 2040, vypracované v rámci Zelené dohody pro Evropu, dále upozorňují na význam opatření pro ochranu a odolnost lesů.
Zejména Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 si klade za cíl