L 137/50
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
25.5.2023.
3.2.3.
Atbalsta samērīgums
3.2.3.1.
Vi sp ā rī g i nos a c ī j u m i
76.
Lai pētniecības, izstrādes un inovācijas atbalstu varētu uzskatīt par samērīgu, tā apjomam ir jāaprobežojas ar minimumu, kas vajadzīgs, lai veiktu atbalstāmo darbību.
3.2.3.1.1.
Atbalsta maksimālā intensitāte 77.
Lai nodrošinātu, ka atbalsta līmenis ir samērīgs ar tirgus nepilnībām, kuras ar to plānots risināt un kuras traucē īstenot pētniecības, izstrādes un inovācijas darbības, kas tiks rosinātas ar attiecīgā atbalsta pasākuma palīdzību, atbalsts jānosaka attiecībā pret iepriekš definētu attiecināmo izmaksu kopumu un jāattiecina tikai uz noteiktu šo attiecināmo izmaksu proporciju (“atbalsta intensitāte”).
Atbalsta intensitāte jānosaka katram atbalsta saņēmējam, tostarp sadarbības projektā.
78.
Lai nodrošinātu paredzamību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus, Komisija pētniecības, izstrādes un inovācijas atbalstam piemēro atbalsta maksimālo intensitāti, ko nosaka, balstoties uz trim kritērijiem: (i) atbalsta pietuvinātība tirgum – kalpo par aizstājēju atbalsta paredzamajai negatīvajai ietekmei un nepieciešamībai pēc tā, ņemot vērā iespējamos augstākus ieņēmumus, ko var sagaidīt no atbalstītajām darbībām; (ii) saņēmēja lielums – kalpo par aizstājēju daudz akūtākām grūtībām, ar kurām parasti saskaras mazāki uzņēmumi, lai finansētu riskantu projektu; (iii) tirgus nepilnības aktualitāte, piemēram, paredzamās eksternalitātes zināšanu izplatīšanas ziņā.
Līdz ar to atbalsta intensitātei parasti vajadzētu būt zemākai darbībām, kas saistītas ar izstrādi un inovāciju, salīdzinājumā ar pētniecības darbībām.
Tāpat šie apsvērumi attiecas arī uz atbalsta intensitāti testēšanas un eksperimentēšanas infrastruktūrām, kuras pēc būtības galvenokārt sniegtu pakalpojumus uzņēmumiem tādu pētniecības un izstrādes darbību veikšanai, kas ir tuvāk tirgum.
79.
Attiecināmās izmaksas par katru atbalsta pasākumu, uz kuru attiecas šīs nostādnes, ir izklāstītas I pielikumā.
Ja pētniecības un izstrādes projekts sastāv no dažādiem uzdevumiem, katram atbilstīgajam uzdevumam ir jāietilpst fundamentālo pētījumu, rūpniecisko pētījumu vai eksperimentālās izstrādes kategorijā (57).
Klasificējot dažādas darbības saskaņā ar atbilstīgo kategoriju (58), Komisija atsauksies uz savu praksi, kā arī uz konkrētiem piemēriem un skaidrojumiem, kas sniegti ESAO Fraskati rokasgrāmatā (59).
80.
Pētniecības, izstrādes un inovācijas attiecināmās izmaksas pamato ar jaunākajiem pieejamajiem dokumentārajiem pierādījumiem, kas ir skaidri un konkrēti.
Papildu pieskaitāmās izmaksas un citus darbības izdevumus, tostarp materiālu, piederumu un līdzīgu produktu izmaksas, kas radušās tieši projekta rezultātā, alternatīvi var aprēķināt, izmantojot vienkāršotu izmaksu aprēķinu, kurā pētniecības un izstrādes projekta kopējām attiecināmajām tiešajām izmaksām, kas definētas I pielikuma a)–d) punktā un g) punktā veselībai relevantiem / ar veselību saistītiem pētniecības un izstrādes projektiem, tiek piemērota vienota likme, kas var sasniegt 20 %.
Šādā gadījumā pētniecības un izstrādes projekta izmaksas, ko izmanto netiešo izmaksu aprēķināšanai, nosaka, balstoties uz parasto grāmatvedības praksi, un tās ietver tikai attiecināmās pētniecības un izstrādes projekta izmaksas, kas uzskaitītas I pielikuma a)–d) punktā un g) punktā veselībai relevantiem / ar veselību saistītiem pētniecības un attīstības projektiem.
Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” līdzfinansēto pētniecības un izstrādes projektu netiešo izmaksu aprēķināšanai dalībvalstis var izmantot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” vienkāršoto izmaksu metodiku.
81.
Atbalsta maksimālā intensitāte, ko parasti piemēro visiem atbilstīgajiem pētniecības, izstrādes un inovācijas pasākumiem, ir izklāstīta II pielikumā (60).
Ja vien šajās nostādnēs nav norādīts citādi, Komisija paziņojamo pasākumu kategoriju vērtēšanā vadīsies pēc visām atbalsta intensitātēm, kas pētniecības, izstrādes un inovācijas pasākumiem piemērojamas saskaņā ar Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu.
(57) Šī kvalificēšana nav noteikti jāveic hronoloģiskā kārtībā, secīgi laikā virzoties no fundamentālajiem pētījumiem līdz tirgum tuvākām darbībām.
Līdz ar to nekas neliegs Komisijai klasificēt uzdevumu, ko veic projekta vēlākā posmā, kā rūpniecisku pētījumu, kaut arī tā ir konstatējusi, ka darbība, kas veikta projekta agrākā posmā, ir eksperimentālā izstrāde vai tā vispār nav pētniecība.
(58) Praktisku apsvērumu dēļ, ja vien netiek parādīts, ka individuālos gadījumos būtu jāizmanto atšķirīga skala, dažādās pētniecības un izstrādes kategorijas var uzskatīt arī par atbilstīgām tehnoloģiju gatavības līmeņiem – 1. līmenis (fundamentālie pētījumi), 2.–4. līmenis (rūpnieciskie pētījumi) un 5.–8. līmenis (eksperimentālā izstrāde); skatīt Komisijas paziņojumu “Eiropas stratēģija par svarīgām pamattehnoloģijām – tilts uz izaugsmi un nodarbinātību”, COM(2012) 341 final, 26.6.2012.
(59) OECD Frascati Manual 2015: Guidelines for Collecting and Reporting Data on Research and Experimental Development (ievērojot grozījumus vai aizstājošus tekstus).
(60) Neskarot īpašos noteikumus, kas piemērojami atbalstam pētniecībai un izstrādei lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē un kas noteikti Grupu atbrīvojuma regulā.