L 137/50
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.5.25.
3.2.3.
A támogatás arányossága
3.2.3.1.
Á lta l á nos fe lt ét el e k
76.
Valamely K+F+I támogatás akkor tekinthető arányosnak, ha annak összege a támogatott tevékenység végrehajtásához szükséges minimális szintre korlátozódik.
3.2.3.1.1.
Maximális támogatási intenzitások 77.
Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás szintje arányos legyen a szóban forgó támogatási intézkedés által ösztönzött K+F+I tevékenységek megvalósítását akadályozó piaci hiányosságokkal, amelyek megszüntetésére törekszik, a támogatás összegét az elszámolható költségek előre meghatározott köréhez viszonyítva kell megállapítani, és annak ezen elszámolható költségek egy bizonyos hányadára kell korlátozódnia (támogatási intenzitás).
A támogatási intenzitást külön kell megállapítani az egyes kedvezménye­ zettekre, ideértve az együttműködési projektben részt vevőket is.
78.
A kiszámíthatóság és az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a Bizottság maximális támogatási intenzitást alkalmaz a K+F+I támogatásra vonatkozóan, amelynek megállapítása az alábbi három kritérium alapján történik: i.
a támogatás piachoz való közelsége, úgymint a támogatás várható negatív hatásainak és a szükségességének mutatója, figyelembe véve a támogatott tevékenységekből származó potenciálisan magasabb bevételeket; ii. a kedvezményezett mérete, úgymint annak a nagyobb kockázatnak a mutatója, amellyel a kisebb vállalkozások általában szembesülnek a kockázatos projektek finanszírozása során; valamint iii.
a piaci hiányosság súlyossága, például a várható externáliák a tudásterjesztés szempontjából.
Ennélfogva a támogatás intenzitásának általában alacsonyabbnak kell lennie a fejlesztéshez és az innovációhoz kapcsolódó tevékenységeknél, mint a kutatási tevékenységeknél.
Ezek a megfontolások vonatkoznak a tesztelési és kísérleti infrastruktúrákhoz nyújtott támogatás intenzitására is, amelyek természetüknél fogva főként a K+F tevékenységek piachoz közelebb álló felhasználóinak nyújtanak szolgáltatásokat.
79.
Az e keretrendszer által érintett egyes támogatási intézkedésekre vonatkozó elszámolható költségeket az I. melléklet tartalmazza.
Amennyiben valamely K+F projekt különböző feladatokból tevődik össze, minden támogatható feladatnak az alapkutatás, ipari kutatás vagy kísérleti fejlesztés kategóriájába kell tartoznia (57).
A különféle tevékenységek kategória szerinti osztályozásánál (58) a Bizottság saját gyakorlatára, valamint az OECD Frascati kézikönyvében (59) szereplő egyedi példákra és magyarázatokra hivatkozik.
80.
A K+F+I elszámolható költségeit a legfrissebb, egyértelmű és konkrét igazoló dokumentumokkal kell alátámasztani.
A további járulékos költségek és egyéb működési költségek – beleértve az anyagok, a fogyóeszközök és hasonló termékek költségeit, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel – egyszerűsített költségmegközelítés alapján is kiszámíthatók, legfeljebb 20 %-os átalány formájában, az I. melléklet a)–d) és g) pontjában meghatározott teljes támogatható közvetlen K+F projektköltségre alkalmazva, egészségügyi vonatkozású/ahhoz kapcsolódó K+F projektek esetében.
Ebben az esetben a közvetett költségek kiszámításához használt K+F projektköltségeket a szokásos számviteli gyakorlat alapján kell megállapítani, és azok csak az I. melléklet a)–d) és g) pontjában felsorolt támogatható K+F projektköltségeket tartalmazzák az egészségügyi vonatkozású/ahhoz kapcsolódó K+F projektek esetében.
A Horizont Európa program keretében társfinanszírozott projektek esetében a tagállamok a közvetett K+F projektköltségek kiszámításához a Horizont Európa egyszerűsített költségszámítási módszerét alkalmazhatják.
81.
Az általában valamennyi támogatható K+F+I intézkedés esetében alkalmazandó maximális támogatási intenzitást a II. melléklet tartalmazza (60).
Amennyiben a keretszabály másként nem rendelkezik, az általános csoportmentességi rendelet alapján a K+F+I intézkedésekre alkalmazandó valamennyi támogatási intenzitás iránymutatásul szolgál a bejelentési kötelezettség alá tartozó intézkedések kategóriáinak Bizottság általi értékeléséhez.
(57) Ennek a minősítésnek nem kell feltétlenül időrendi megközelítést követnie, amely az időben szakaszosan halad az alapkutatástól a piachoz közelebb álló tevékenységek felé.
Ennek megfelelően a Bizottságot semmi nem akadályozza abban, hogy a projekt keretében egy későbbi időpontban elvégzett feladatot ipari kutatásnak minősítsen, miközben úgy találja, hogy egy korábbi időpontban végzett tevékenység kísérleti kutatásnak minősül, vagy egyáltalán nem minősül kutatásnak.
(58) Gyakorlati célból, és kivéve, ha bebizonyosodik, hogy az egyedi esetekben más osztályozást kellene alkalmazni, a különböző K+F kategóriák megfelelhetnek a technológiai érettségi szinteknek (1. szint: alapkutatás, 2–4. szint: ipari kutatás, 5–8. szint: kísérleti jellegű technológiafejlesztés) – lásd „A kulcsfontosságú alaptechnológiák európai stratégiája – híd a növekedéshez és a munkahelyte­ remtéshez” című bizottsági közleményt (COM(2012) 341 final, 2012.6.26.).
(59) OECD Frascati kézikönyv, 2015, OECD: Iránymutatás a kutatással és a kísérleti fejlesztéssel kapcsolatos adatok gyűjtéséhez és az azokról való beszámoláshoz, vagy azt módosító vagy annak helyébe lépő bármely iránymutatás.
(60) A mezőgazdasági és halászati ágazatban nyújtott kutatási és fejlesztési támogatás esetében alkalmazandó, csoportmentességi rendeletben meghatározott egyedi rendelkezések sérelme nélkül.