25.5.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 137/61
142.
Selleks et jõuda järeldusele, et abi aitab hoogustada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni liidus, võtab komisjon peale ettevõtja teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni netokasvu arvesse ka abi panust teadusja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud kulutuste üldisesse suurenemisse asjaomases sektoris, piiriülese teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni suurenemisse liidus ja liidu positsiooni paranemisse rahvusvahelise teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kontekstis.
Soodsalt suhtutakse abimeetmetesse, mille puhul on kavas nende positiivse mõju järelhindamine, mis tehakse avalikult kättesaadavaks.
3.2.6.2.
A bi po si t ii v s e m õj u v õr d l em in e sell e n egati i vse m õju ga
143.
Viimase etapina võrdleb komisjon abi kindlakstehtud negatiivset mõju konkurentsi moonutamise ja liikmesriiki­ devahelise kaubanduse mõjutamise näol (vt punktid 3.2.1–3.2.5) kavandatud abi positiivse mõjuga (vt punkt 3.2.6.1) majandustegevuse ja liidu majanduse või ühiskonna või nende mõlema arengule ning hindab abimeetme siseturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui positiivne mõju negatiivse üles kaalub.
144.
Kui kavandatud abimeede ei lahenda selgelt määratletud turutõrget asjakohasel ja proportsionaalsel viisil, kaldub negatiivne konkurentsi moonutav mõju meetme positiivset mõju üles kaaluma ning komisjon jõuab seega tõenäoliselt järeldusele, et kavandatud abimeede ei ole siseturuga kokkusobiv.
145.
Teatavat liiki abikavade üldise võrdlustulemuse suhtes võidakse lisaks nõuda 4. alajaotises osutatud järelhindamist.
Komisjon võib piirata selliste abikavade kestuse nelja aasta või lühema perioodiga, jättes võimaluse teatada pärast seda uuesti abikava pikendamisest.
4.
Hindamine
146.
Selleks et veelgi enam tagada, et konkurentsi- ja kaubandusmoonutus on piiratud, võib komisjon nõuda punktis 147 osutatud abikavade järelhindamist.
Hinnatakse abikavasid, millega võib kaasneda eriti suur konkurentsi- ja kaubandusmoonutus, st mis võivad konkurentsi märkimisväärselt piirata või moonutada, kui rakendamist õigel ajal läbi ei vaadata.
147.
Järelhindamine võib olla nõutav juhul, kui abikaval on suur eelarve või uudsed omadused või kui on ette näha märkimisväärseid muutusi turul, tehnoloogias või õigusraamistikus.
Hindamine on igal juhul nõutav, kui abikava eelarve või raamatupidamisarvestuses kajastuv kulu on suurem kui 150 miljonit eurot aastas või 750 miljonit eurot kogu abikava kestuse jooksul, st abikava ja kõikide varasemate sarnast eesmärki ja piirkonda hõlmavate kavade kogukestuse jooksul alates 1. jaanuarist 2022.
Tulenevalt hindamise eesmärkidest ning liikmesriikide ebaproportsionaalse koormamise vältimiseks on järelhindamised nõutavad ainult selliste abikavade puhul, mille kogukestus ületab alates 1. jaanuarist 2022 arvestatuna kolm aastat.
148.
Abikava võib järelhindamise nõudest vabastada, kui see järgneb vahetult sarnast eesmärki ja piirkonda hõlmavale kavale, mida on hinnatud, mille kohta on esitatud komisjoni poolt heakskiidetud hindamiskava nõuetele vastav hindamise lõpparuanne ja mille kohta ei ole leitud midagi negatiivset.
Kui abikava hindamise lõpparuanne ei vasta heakskiidetud hindamiskava nõuetele, tuleb abikava kohe peatada.
149.
Hindamise eesmärk peaks olema kontrollida, kas on täidetud abikava kokkusobivuse aluseks olevad eeldused ja tingimused, eelkõige abikava vajalikkus ja tõhusus, võttes arvesse selle üld- ja erieesmärke.
Samuti tuleks hinnata abikava mõju konkurentsile ja kaubandusele.