L 137/50
ET
Euroopa Liidu Teataja
25.5.2023
3.2.3.
Abi proportsionaalsus
3.2.3.1.
Ü l dt in g im u s ed
76.
Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat abi peetakse proportsionaalseks, kui abisumma piirdub abi saava tegevuse teostamiseks minimaalselt vajalikuga.
3.2.3.1.1.
Abi ülemmäär 77.
Selleks et tagada abi proportsionaalsus sellega toetatava teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni elluviimist takistavate turutõrgetega, mille kõrvaldamiseks abi kavandatakse, tuleb abisumma määramisel lähtuda eelnevalt kindlaksmääratud abikõlblikest kuludest ja abi peab piirduma teatava osaga neist abikõlblikest kuludest (edaspidi „abi osakaal“).
Abi osakaal tuleb kindlaks määrata iga abisaaja kohta, sealhulgas koostööprojektide puhul.
78.
Et tagada prognoositavus ja võrdsed võimalused, kohaldab komisjon teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi puhul abi ülemmäärasid, mis määratakse kindlaks kolme kriteeriumi alusel: i) abi lähedus turule kui näitaja, mis võimaldab hinnata abi eeldatavat negatiivset mõju ja vajadust abi järele, võttes arvesse seda, et abi saava tegevuse oodatavad tulud võivad olla suuremad, ii) abisaaja suurus kui näitaja, mis võimaldab hinnata väiksema ettevõtja tavaliselt suuremaid raskusi riskantse projekti rahastamisel, ning iii) turutõrke olulisus, nagu teadmiste levitamise oletatav kasulik välismõju.
Seepärast peaks abi osakaal olema arendustegevuse ja innovatsiooni puhul üldiselt madalam kui teadustegevuse puhul.
Samad kaalutlused kehtivad ka katsetamistaristutele antava abi osakaalu puhul; katsetamistaristud osutavad juba oma olemuselt enamasti turulähedasemates teadus- ja arendustegevustes seisnevaid teenuseid ettevõtjatele.
79.
Käesoleva raamistikuga hõlmatud abimeetmete puhul arvessevõetavad abikõlblikud kulud on esitatud I lisas.
Juhul kui teadus- ja arendusprojekt koosneb erinevatest ülesannetest, peab iga abikõlblik ülesanne kuuluma kas alusuuringute, rakendusuuringute või tootearenduse kategooriasse (57).
Komisjon lähtub eri tegevuste liigitamisel asjakohasesse kategooriasse (58) oma kogemustest ning OECD Frascati käsiraamatus (59) esitatud konkreetsetest näidetest ja selgitustest.
80.
Abikõlblikud teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonikulud peavad olema tõendatud võimalikult ajakohaste dokumentidega, mis on selged ja konkreetsed.
Täiendavad üldkulud ja muud tegevuskulud, sealhulgas materjali-, tarvikute ja muude sarnaste toodete kulud, mis tulenevad otse projektist, võivad olla arvutatud ka lihtsustatud kuluarvestuse meetodil, kohaldades ühetaolist kulumäära, mis võib olla kokku kuni 20 % kõikidest teadus- ja arendusprojekti abikõlblikest otsekuludest, mis on määratletud I lisa punktides a–d ning tervishoiu seisukohalt oluliste või sellega seotud teadus- ja arendusprojektide puhul punktis g.
Sellisel juhul määratakse kaudsete kulude arvutamiseks kasutatavad teadus- ja arendusprojekti kulud kindlaks tavapärase raamatupidamiskorra alusel ning need peavad hõlmama ainult abikõlblikke teadus- ja arendusprojekti kulusid, mis on loetletud I lisa punktides a–d ning tervishoiu seisukohalt oluliste või sellega seotud teadus- ja arendusprojektide puhul punktis g.
Programmi „Euroopa horisont“ raames kaasrahastatavate projektide puhul võivad liikmesriigid teadus- ja arendusprojekti kaudsete kulude arvutamiseks kasutada programmi lihtsustatud kuluarvestusmeetodit.
81.
Abi ülemmäärad, mida kohaldatakse üldiselt kõikide abikõlblike teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni toetavate meetmete suhtes, on esitatud II lisas (60).
Kui raamistikus ei ole sätestatud teisiti, juhindub komisjon teatamisele kuuluvate meetmete kategooriate hindamisel kõikidest grupierandi määruse kohaselt teadus- ja arendus- ning innovatsioonimeetmete suhtes kohaldatavatest abi osakaaludest.
(57) Liigitamisel ei järgita tingimata kronoloogilist lähenemisviisi, liikudes ajalises järgnevuses alusuuringutelt turule lähemal olevate tegevuste suunas.
Seega võib komisjon liigitada projekti hilisemas etapis teostatava ülesande rakendusuuringute hulka ja leida samas, et projekti varasemas etapis täidetav ülesanne on tootearendus või ei ole üldse teadustegevus.
(58) Kui ei ole tõendatud, et konkreetsel juhul tuleks kasutada mõnda muud skaalat, võib praktilisel otstarbel käsitleda teadus- ja arendustegevuse eri kategooriaid vastavana tehnoloogia valmidusastmetele 1 (alusuuringud), 2–4 (rakendusuuringud) ja 5–8 (tootearendus), vt komisjoni teatis „Progressi võimaldavate tehnoloogiate Euroopa strateegia – võimalus majanduskasvuks ja uuteks töökohtadeks“, COM(2012) 341 final, 26.6.2012.
(59) OECD, „Frascati Manual 2015.
Guidelines for Collecting and Reporting Data on Research and Experimental Development“ (Frascati käsiraamat 2015.
Suunised teadustegevuse ja tootearenduse kohta andmete kogumiseks ja esitamiseks), nagu seda on muudetud või asendatud.
(60) Piiramata grupierandi määruse erisätteid, mida kohaldatakse põllumajandus- ja kalandussektoris teadus- ja arendustegevuseks antava abi suhtes.