16.5.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
L 130/3
(11)
Höjningen av priset på fossila bränslen kan i oproportionellt hög grad påverka utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare som lägger en större del av sina inkomster på energi och transport, som i vissa regioner inte har tillgång till alternativa, överkomliga mobilitets- och transportlösningar och som kan sakna ekonomisk kapacitet att investera i minskad förbrukning av fossila bränslen.
Geografiska särdrag, såsom öar, yttersta randområden och territorier, landsbygdsområden eller avlägsna områden, mindre tillgängliga perifera områden, bergsområden eller områden som släpar efter, kan få särskilda konsekvenser i samband med transport­ fattigdom för utsattheten hos hushåll, mikroföretag och transportanvändare.
Därför bör dessa geografiska särdrag beaktas vid utarbetandet av åtgärder och investeringar till stöd för utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare, när så är tillämpligt och relevant.
(12)
En del av intäkterna från inkluderingen av byggnader, vägtransporter och ytterligare sektorer i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG bör användas för att hantera de sociala konsekvenserna av detta, för att omställningen ska bli rättvis och inkluderande och att ingen ska lämnas utanför.
Det totala beloppet för den sociala klimatfond som inrättas genom denna förordning (fonden) bör återspegla ambitionsnivån för utfasningen av fossila bränslen när växthusgasutsläpp från byggnader, vägtransporter och ytterligare sektorer inkluderas i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG.
(13)
Att använda en del av intäkterna för att ta itu med de sociala konsekvenserna av inkluderingen av byggnader, vägtransporter och ytterligare sektorer i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG är ännu mer relevant med tanke på de befintliga nivåerna av energifattigdom.
Energifattigdom är en situation där hushållen inte kan få tillgång till grundläggande energitjänster som behövs för en skälig levnadsstandard och hälsa, såsom tillräcklig värme genom uppvärmning, kylning, när temperaturerna stiger, belysning och energi till elapparater.
Enligt en unionsomfattande undersökning från 2021 uppgav omkring 34 miljoner européer, nästan 6,9 % av unionens befolkning, att de inte hade råd att värma upp sina hem tillräckligt.
Energifattigdom är därför en stor utmaning för unionen.
Subventionerade rabatter eller tillfälligt direkt inkomststöd kan ge omedelbar hjälp till hushåll som står inför energifattigdom på kort sikt, men endast riktade strukturåtgärder, särskilt byggnadsrenoveringar, inbegripet genom tillgång till energi från förnybara källor och aktivt främjande av förnybara energikällor genom informations- och upplysningsåtgärder riktade till hushållen, samt byggnadsrenoveringar som bidrar till de mål som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU (7), kan ge varaktiga lösningar och effektivt bidra till att bekämpa energifattigdom.
Det bör vara möjligt att uppdatera definitionen av energifattigdom i denna förordning för att återspegla resultatet av förhandlingarna om ett Europaparlamentets och rådets direktiv om energieffektivitet (omarbetning).
(14)
En helhetssyn på byggnadsrenoveringar som på ett mera effektivt sätt beaktar människor som riskerar utestängning, dvs. de som drabbas hårdast av energifattigdom i unionen, skulle kunna leda till minskad efterfrågan på energi.
Stöd inom ramen för fonden till byggnadssektorn bör därför syfta till förbättrad energieffektivitet, som leder till minskad energiförbrukning för enskilda hushåll vilket skulle komma till uttryck i besparingar och därmed utgöra ett sätt att bekämpa energifattigdom.
En översyn av direktiv 2010/31/EU skulle lägga grunden för att uppnå dessa mål och bör därför beaktas vid genomförandet av denna förordning.
(15)
Eftersom transportfattigdom ännu inte har definierats på unionsnivå bör en sådan definition införas för denna förordning.
Transportfattigdom skulle kunna bli en ännu mer angelägen fråga, vilket erkänns i rådets rekommendation av den 16 juni 2022 om säkerställande av en rättvis omställning till klimatneutralitet (8), och leda till minskad tillgång till viktiga socioekonomiska verksamheter och tjänster såsom sysselsättning, utbildning eller hälso- och sjukvård, särskilt för utsatta personer och hushåll.
Transportfattigdom orsakas vanligtvis av en, eller en kombination av flera, faktorer såsom låg inkomst, höga bränsleutgifter och brist på överkomlig eller tillgänglig privat transport eller kollektivtrafik.
Transportfattigdom kan särskilt drabba individer och hushåll i landsbygd­ sområden, öområden, randområden, bergsområden, avlägsna och mindre tillgängliga områden eller mindre utvecklade regioner eller territorier, inbegripet mindre utvecklade peri-urbana zoner och de yttersta randområdena.
(7) Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda (EUT L 153, 18.6.2010, s. 13).
(8) EUT C 243, 27.6.2022, s. 35.