L 130/144
SL
Uradni list Evropske unije
16.5.2023
Ustrezne delegirane akte o brezplačni dodelitvi bi bilo treba ustrezno prilagoditi za sektorje in dele sektorjev, zajete s CBAM.
Pravice za brezplačno dodelitev, ki ni več dana sektorjem, zajetim s CBAM v skladu s tem izračunom (v nadaljnjem besedilu: povpraševanje v okviru CBAM) se dodajo Skladu za inovacije za podporo inovacijam na področju nizkoogljičnih tehnologij, zajemanja in uporabe ogljika, zajemanja, transporta in geološkega shranjevanja ogljika, energije iz obnovljivih virov in shranjevanja energije na način, s katerim se prispeva k blažitvi podnebnih sprememb.
V zvezi s tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti projektom v sektorjih v okviru CBAM.
Za upoštevanje deleža brezplačne dodelitve, ki je na voljo sektorjem, ki niso zajeti s CBAM, bi bilo treba končno količino, ki se odšteje od brezplačne dodelitve in se da na voljo v Skladu za inovacije, izračunati na podlagi deleža povpraševanja v okviru CBAM glede na potrebe po brezplačni dodelitvi v vseh sektorjih, ki prejemajo brezplačno dodelitev.
(47)
Da bi zmanjšali morebitna tveganja za selitev virov ogljika, povezana z blagom, za katero se uporablja CBAM in ki se proizvaja v Uniji za izvoz v tretje države, ki ne uporabljajo EU ETS ali podobnega mehanizma za oblikovanje cen ogljika, bi bilo treba pred koncem prehodnega obdobja iz Uredbe (EU) 2023/956 izvesti oceno.
Kadar se v tem poročilu ugotovi tako tveganje za selitev virov ogljika, bi morala Komisija, kadar je primerno, predložiti zakonodajni predlog za obravnavanje tega tveganja za selitev virov ogljika, na način, ki je skladen s pravili Svetovne trgovinske organizacije.
Poleg tega bi bilo treba državam članicam dovoliti, da prihodke z dražb uporabijo za obravnavanje kakršnega koli preostalega tveganja za selitev virov ogljika v sektorjih, zajetih s CBAM, in v skladu s pravili o državni pomoči.
Kadar se pri uporabi pravil o pogojenosti pravice zaradi zmanjšanja brezplačne dodelitve ne porabijo v celoti za izvzetje naprav z najnižjo intenzivnostjo emisij toplogrednih plinov iz medsektorske korekcije, bi bilo treba 50 % teh preostalih pravic dodati Skladu za inovacije.
Preostalih 50 % bi bilo treba prodati na dražbi v imenu držav članic in te bi morale imeti možnost uporabiti prihodke za obravnavanje kakršnega koli preostalega tveganja za selitev virov ogljika v sektorjih, zajetih s CBAM.
(48)
Da bi se bolje odrazil tehnološki napredek, hkrati pa zagotovile spodbude za zmanjšanje emisij in ustrezno nagradile inovacije, bi bilo treba najmanjšo prilagoditev referenčnih vrednosti povečati z 0,2 % na 0,3 % na leto, največjo prilagoditev pa bi bilo treba povečati z 1,6 % na 2,5 % na leto.
Torej za obdobje 2026–2030 bi bilo treba referenčne vrednosti prilagoditi za 6–50 % v primerjavi z vrednostjo, ki se uporablja v obdobju 2013–2020.
Da se napravam zagotovi predvidljivost, bi morala Komisija sprejeti izvedbene akte za določitev revidiranih referenčnih vrednosti za brezplačno dodelitev čim prej in pred začetkom obdobja 2026 – 2030.
(49)
Da bi spodbudili nove prelomne tehnologije v jeklarski industriji in se izognili zelo nesorazmernemu zmanjšanju referenčne vrednosti ter glede na poseben položaj jeklarske industrije, kot so visoka intenzivnost emisij ter mednarodna tržna struktura in tržna struktura Unije, je treba iz izračuna referenčne vrednosti za vročo litino za obdobje 2026–2030 izključiti naprave, ki so obratovale v referenčnem obdobju 2021–2022 in bi bile sicer vključene v navedeni izračun zaradi pregleda opredelitve referenčne vrednosti za vročo litino.
(50)
Za nagrajevanje najuspešnejših podjetij in inovacij bi bilo treba naprave, katerih ravni emisij toplogrednih plinov so pod povprečjem 10 % najučinkovitejših naprav v okviru dane referenčne vrednosti, izključiti iz uporabe medsektorskega korekcijskega faktorja.
Pri uporabi pravil o pogojenosti bi bilo treba pravice, ki niso dodeljene zaradi zmanjšanja brezplačne dodelitve, uporabiti za kritje primanjkljaja pri zmanjšanju brezplačne dodelitve, ki je posledica izključitve najuspešnejših podjetij iz uporabe medsektorskega korekcijskega faktorja.
(51)
Da bi pospešili razogljičenje gospodarstva in hkrati okrepili industrijsko konkurenčnost Unije, bi bilo treba Skladu za inovacije zagotoviti dodatnih 20 milijonov pravic od količine, ki bi se sicer lahko dodelila brezplačno, in dodatnih 5 milijonov pravic iz količine, ki bi se sicer lahko prodala na dražbi.
Komisija bi morala pri pregledu časovnega načrta in zaporedja dražb za Sklade za inovacije, vzpostavljenih z Uredbo Komisije (EU) št.
1031/2010 (17), ob upoštevanju sprememb, ki se uvajajo s to direktivo, razmisliti o tem, da bi v prvih letih izvajanja revidirane Direktive 2003/87/ES dala na voljo večje količine virov za spodbujanje razogljičenja zadevnih sektorjev.
(17) Uredba Komisije (EU) št.
1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji (UL L 302, 18.11.2010, str. 1).