16.5.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
L 130/3
(11)
Zvýšenie ceny fosílnych palív môže neprimerane ovplyvniť zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, ktorí vynakladajú väčšiu časť svojho príjmu na energiu a dopravu, ktorí v niektorých regiónoch nemajú prístup k alternatívnym a cenovo dostupným riešeniam v oblasti mobility a dopravy a ktorým môže chýbať finančná kapacita na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív.
Geografické špecifiká, ako sú ostrovy, najvzdialenejšie regióny a územia, vidiecke oblasti alebo vzdialené regióny, menej prístupné periférie, horské oblasti či zaostávajúce oblasti, môžu mať v kontexte dopravnej chudoby osobitný vplyv na zraniteľnosť domácností, mikropodnikov a používateľov dopravy.
V prípade, že je to uplatniteľné a relevantné, by sa uvedené geografické špecifiká preto mali zohľadniť pri príprave opatrení a investícií na podporu zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy.
(12)
Časť príjmov získaných začlenením odvetvia budov, odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES by sa mala použiť na riešenie sociálnych vplyvov vyplývajúcich z daného začlenenia, aby bola transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo.
Celková suma Sociálno-klimatického fondu zriadeného v súlade s týmto nariadením (ďalej len „fond“) by mala odrážať úroveň ambícií v oblasti dekarbonizácie, pokiaľ ide o začlenenie emisií skleníkových plynov z odvetvia budov, odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES.
(13)
Využitie časti príjmov na riešenie sociálnych vplyvov vyplývajúcich zo začlenenia odvetvia budov, odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES je vzhľadom na existujúce úrovne energetickej chudoby ešte dôležitejšie.
Energetická chudoba je situácia, v ktorej domácnosti nemajú prístup k základným energetickým službám, ktoré sú základom prijateľnej životnej úrovne a prijateľnej úrovne zdravia, ako je primerané teplo prostredníctvom vykurovania, chladenie pri zvyšovaní teplôt, osvetlenie a elektrická energia pre spotrebiče.
V roku 2021 sa v celoúnijnom prieskume približne 34 miliónov Európanov, takmer 6,9 % obyvateľov Únie, vyjadrilo, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoju domácnosť.
Energetická chudoba je preto pre Úniu veľkou výzvou.
Zatiaľ čo sociálne tarify alebo dočasná priama podpora príjmu môžu poskytnúť okamžitú pomoc domácnostiam, ktoré čelia energetickej chudobe v krátkodobom horizonte, len cielené štrukturálne opatrenia, najmä obnova budov, a to aj prostredníctvom prístupu k energii z obnoviteľných zdrojov a aktívnej podpory obnoviteľných zdrojov energie pomocou informačných a osvetových opatrení zameraných na domácnosti, a obnova budov, ktorá prispieva k cieľom stanoveným v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (7), môžu poskytnúť trvalé riešenia a účinne pomôcť v boji proti energetickej chudobe.
Vymedzenie pojmu energetická chudoba podľa tohto nariadenia by malo byť možné aktualizovať tak, aby odrážalo výsledok rokovaní o smernici Európskeho parlamentu a Rady o energetickej efektívnosti (prepracované znenie).
(14)
Holistický prístup k obnove budov, ktorý účinnejšie zohľadňuje ľudí ohrozených vylúčením, konkrétne tých, ktorí sú najviac postihnutí energetickou chudobou v Únii, by mohol viesť k nižšiemu dopytu po energii.
Podpora z fondu pre odvetvie budov by sa preto mala zamerať na zlepšenie energetickej efektívnosti vedúcej k zníženiu spotreby energie pre každú domácnosť, čo by bolo viditeľné z hľadiska ušetrených finančných prostriedkov, a tak by bola jedným z prostriedkov boja proti energetickej chudobe.
Revízia smernice 2010/31/EÚ by vytvorila základy pre dosiahnutie týchto cieľov, a preto by sa mala zohľadniť pri vykonávaní tohto nariadenia.
(15)
Keďže dopravná chudoba zatiaľ na úrovni Únie vymedzená nebola, na účely tohto nariadenia by sa malo zaviesť vymedzenie tohto pojmu.
Otázka dopravnej chudoby by sa mohla stať ešte naliehavejšou, ako sa uznáva v odporúčaní Rady zo 16. júna 2022 o zabezpečení spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo (8), a mohla by mať za následok obmedzený prístup k základným sociálno-ekonomickým činnostiam a službám, ako je zamestnanie, vzdelávanie alebo zdravotná starostlivosť, najmä pre zraniteľné osoby a domácnosti.
Dopravná chudoba je zvyčajne spôsobená jedným z faktorov, ako sú nízky príjem, vysoké výdavky na pohonné hmoty, alebo nedostatok cenovo dostupnej alebo prístupnej súkromnej alebo verejnej dopravy, alebo ich kombináciou.
Dopravná chudoba môže postihnúť najmä jednotlivcov a domácnosti vo vidieckych, ostrovných, okrajových, horských, vzdialených a menej prístupných oblastiach či menej rozvinutých regiónoch alebo územiach vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí a najvzdialenejších regiónov.
(7) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v.
EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).
(8) Ú. v.
EÚ C 243, 27.6.2022, s. 35.