16.5.2023
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
L 130/3
(11)
Creșterea prețului la combustibilii fosili poate afecta în mod disproporționat gospodăriile vulnerabile, microîntre­ prinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili care cheltuiesc o parte mai mare a venitului lor pentru energie și transporturi, care, în anumite regiuni, nu au acces la soluții alternative de mobilitate și transport la prețuri accesibile și care ar putea să nu dispună de capacitatea financiară necesară pentru a investi în reducerea consumului de combustibili fosili.
Particularitățile geografice, cum ar fi insulele, regiunile și teritoriile ultraperiferice, zonele rurale sau îndepărtate, periferiile mai puțin accesibile, zonele montane sau zonele rămase în urmă, pot avea un impact specific în contextul sărăciei din perspectiva transporturilor asupra vulnerabilității gospodăriilor, a microîntreprinderilor și a utilizatorilor de transport.
Prin urmare, respectivele particularități geografice ar trebui să fie luate în considerare atunci când se pregătesc măsuri și investiții în sprijinul gospodăriilor vulnerabile, al microîntreprinderilor vulnerabile și al utilizatorilor de transport vulnerabili, dacă este cazul și relevant.
(12)
O parte din veniturile generate de includerea clădirilor, a transportului rutier și a unor sectoare suplimentare în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE ar trebui să fie utilizate pentru a aborda impactul social al acestei includeri, astfel încât tranziția să fie justă și favorabilă incluziunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă.
Cuantumul total al Fondului social pentru climă instituit în temeiul prezentului regulament (denumit în continuare „fondul”) ar trebui să reflecte nivelul de ambiție privind decarbonizarea al includerii în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri, de transportul rutier și de unele sectoare suplimentare.
(13)
Utilizarea unei părți a veniturilor pentru a aborda impactul social al includerii clădirilor, a transportului rutier și a unor sectoare suplimentare în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE este și mai relevantă având în vedere nivelurile existente de sărăcie energetică.
Sărăcia energetică este o situație în care gospodăriile nu pot avea acces la servicii energetice esențiale care stau la baza unui nivel de trai și de sănătate decente, cum ar fi căldura adecvată prin încălzire, răcirea, pe măsură ce temperaturile cresc, iluminatul și energia necesară funcționării aparatelor.
Într-un sondaj realizat în 2021 la nivelul Uniunii, aproximativ 34 de milioane de europeni, reprezentând aproape 6,9 % din populația Uniunii, au declarat că nu își pot permite să își încălzească suficient locuința.
Sărăcia energetică este, prin urmare, o provocare majoră pentru Uniune.
Deși tarifele sociale sau sprijinul temporar direct pentru venit pot oferi ajutor imediat gospodăriilor care se confruntă cu sărăcia energetică pe termen scurt, numai măsurile structurale specifice, în special renovările clădirilor, inclusiv prin accesul la energie din surse regenerabile și promovarea activă a surselor regenerabile de energie prin intermediul unor măsuri de informare și de sensibilizare care vizează gospodăriile, și renovările clădirilor care contribuie la obiectivele stabilite în Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7) pot oferi soluții durabile și pot contribui în mod eficace la combaterea sărăciei energetice.
Ar trebui să fie posibilă actualizarea definiției sărăciei energetice în temeiul prezentului regulament pentru a reflecta rezultatul negocierilor referitoare la o directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică (reformare).
(14)
O abordare holistică a renovărilor clădirilor, care să țină seama într-un mod mai eficient de persoanele expuse riscului de excluziune, și anume persoanele care suferă cel mai mult de pe urma sărăciei energetice în Uniune, ar putea duce la o scădere a cererii de energie.
Prin urmare, sprijinul în cadrul fondului acordat sectorului clădirilor ar trebui să vizeze îmbunătățirea eficienței energetice, conducând la o reducere a consumului de energie pentru fiecare gospodărie care s-ar reflecta în economiile financiare realizate și, astfel, ar oferi un mijloc de combatere a sărăciei energetice.
Revizuirea Directivei 2010/31/UE ar pune bazele realizării acestor obiective și, prin urmare, ar trebui să fie luată în considerare la punerea în aplicare a prezentului regulament.
(15)
Întrucât sărăcia din perspectiva transporturilor nu a fost încă definită la nivelul Uniunii, ar trebui să fie introdusă o astfel de definiție în sensul prezentului regulament.
Sărăcia din perspectiva transporturilor ar putea deveni o problemă și mai stringentă, astfel cum se recunoaște în Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2022 privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică (8), și ar putea avea ca rezultat un acces limitat la activități și servicii socioeconomice esențiale, cum ar fi ocuparea forței de muncă, educația sau asistența medicală, în special pentru persoanele și gospodăriile vulnerabile.
Sărăcia din perspectiva transporturilor este cauzată, de obicei, de un factor sau de o combinație de factori, cum ar fi veniturile mici, cheltuielile ridicate cu combustibilul sau lipsa soluțiilor de transport privat sau public accesibil sau la prețuri accesibile.
Sărăcia din perspectiva transporturilor poate afecta în special persoanele și gospodăriile din zonele rurale, insulare, periferice, montane, îndepărtate și mai puțin accesibile sau din regiunile sau teritoriile mai puțin dezvoltate, inclusiv din zonele periurbane mai puțin dezvoltate și din regiunile ultraperiferice.
(7) Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).
(8) JO C 243, 27.6.2022, p. 35.