L 130/144
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 5 16
Sektoriuose ir pošakiuose, kuriems taikomas PADKM, reikėtų atitinkamai pritaikyti atitinkamus deleguotuosius aktus dėl nemokamų apyvartinių taršos leidimų paskirstymo.
Nemokami apyvartiniai taršos leidimai, kurie pagal šį skaičiavimą nebebus skiriami PADKM sektoriams (PADKM paklausa), bus įtraukiami į inovacijų fondą, kad būtų remiamos inovacijos mažo anglies dioksido pėdsako technologijų, anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo (CCU), anglies dioksido surinkimo, transporto ir geologinio saugojimo (CCS), atsinaujinančiųjų išteklių energetikos ir energijos kaupimo srityse taip, kad būtų prisidedama prie klimato kaitos švelninimo.
Į tai atsižvelgiant, ypatingą dėmesį reikėtų skirti PADKM sektorių projektams.
Kad būtų laikomasi ne PADKM sektoriams paskirstytinų nemokamų apyvartinių taršos leidimų dalies nuostatų, galutinį skaičių, kurį reikia atimti iš nemokamai paskirstomų apyvartinių taršos leidimų skaičiaus ir įtraukti į inovacijų fondą, reikėtų apskaičiuoti remiantis dalimi, kurią PADKM paklausa sudaro, palyginti su visų nemokamus apyvartinius taršos leidimus gaunančių sektorių nemokamų apyvartinių taršos leidimų paklausa;
(47)
siekiant sumažinti galimą anglies dioksido nutekėjimo riziką, susijusią su prekėmis, kurioms taikomas PADKM ir kurios Sąjungoje gaminamos eksportui į trečiąsias valstybes, kurios netaiko ES ATLPS ar panašaus anglies dioksido apmokestinimo mechanizmo, iki pereinamojo laikotarpio pabaigos pagal Reglamentą (ES) 2023/956 turėtų būti atliktas vertinimas.
Jei tame įvertinime padaroma išvada, kad esama tokios anglies dioksido nutekėjimo rizikos, Komisija atitinkamai turėtų pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo teisės akto, kuriuo ta anglies dioksido nutekėjimo rizika būtų šalinama laikantis Pasaulio prekybos organizacijos taisyklių.
Be to, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama aukcionų pajamas naudoti bet kokiai likutinei anglies dioksido nutekėjimo rizikai PADKM sektoriuose mažinti, laikantis valstybės pagalbos taisyklių.
Tais atvejais, kai apyvartiniai taršos leidimai dėl nemokamų apyvartinių taršos leidimų skaičiaus sumažinimo taikant sąlygų taisykles nėra visi panaudojami, siekiant netaikyti tarpsektorinės pataisos įrenginiams, kurių šiltnamio efektą sukeliančių dujų taršos intensyvumas yra mažiausias, 50 % šių likutinių apyvartinių taršos leidimų turėtų būti įtraukta į inovacijų fondą.
Kiti 50 % turėtų būti parduodami aukcionuose valstybių narių vardu ir jos galėtų juos panaudoti bet kokiai anglies dioksido nutekėjimo PADKM sektoriuose likutinei rizikai mažinti;
(48)
siekiant geriau atspindėti technologinę pažangą, sykiu užtikrinant išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo paskatas ir tinkamai atlyginant už inovacijas, mažiausias santykinių taršos rodiklių verčių koregavimo koeficientas turėtų būti padidintas nuo 0,2 % iki 0,3 % per metus, o didžiausias koregavimo koeficientas turėtų būti padidintas nuo 1,6 % iki 2,5 % per metus.
2026–2030 m. laikotarpiu santykinių taršos rodiklių vertės turėtų būti pakoreguotos 6–50 %, palyginti su vertėmis, taikytinomis 2013–2020 m. laikotarpiu.
Kad įrenginiams būtų užtikrintas nuspėjamumas, Komisija turėtų kuo greičiau iki 2026–2030 m. laikotarpio pradžios priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos peržiūrėtos nemokamų apyvartinių taršos leidimų suteikimo santykinių taršos rodiklių vertės;
(49)
siekiant paskatinti naujas proveržio technologijas plieno pramonėje ir išvengti didelio neproporcingo santykinio taršos rodiklio vertės sumažinimo, taip pat atsižvelgiant į ypatingą plieno pramonės padėtį, pavyzdžiui, didelį taršos intensyvumą ir tarptautinę bei Sąjungos rinkos struktūrą, apskaičiuojant išlydyto metalo santykinio taršos rodiklio vertę 2026–2030 m. laikotarpiui būtina neįtraukti įrenginių, kurie veikė 2021–2022 m. ataskaitiniu laikotarpiu ir kurie kitu atveju būtų įtraukti į tą skaičiavimą dėl persvarstytos išlydyto metalo santykinio taršos rodiklio apibrėžties;
(50)
siekiant atlyginti už geriausius rezultatus ir inovacijas, tarpsektorinis koregavimo koeficientas neturėtų būti taikomas įrenginiams, kurių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis yra mažesnis už 10 % veiksmingiausių įrenginių, kuriems taikomas tam tikras santykinis taršos rodiklis, vidurkį.
Apyvartiniai taršos leidimai, kurie nepaskirstomi dėl nemokamų apyvartinių taršos leidimų skaičiaus sumažinimo taikant sąlygų taisykles, turėtų būti naudojami siekiant padengti nemokamų apyvartinių taršos leidimų mažinimo deficitą, atsirandantį dėl to, kad už geriausius rezultatus netaikomas tarpsektorinis koregavimo koeficientas;
(51)
siekiant paspartinti ekonomikos dekarbonizavimą ir kartu stiprinti Sąjungos pramonės konkurencingumą, inovacijų fondui turėtų būti skirta dar 20 mln. apyvartinių taršos leidimų iš kiekio, kuris antraip galėtų būti paskirstytas nemokamai, ir dar 5 mln. apyvartinių taršos leidimų, kurie antraip galėtų būti parduodami aukcione.
Peržiūrėdama Komisijos reglamentu (ES) Nr.
1031/2010 (17) nustatytų inovacijų fondo aukcionų terminus ir seką, atsižvelgdama į šia direktyva padarytus pakeitimus, Komisija turėtų apsvarstyti galimybę pirmaisiais persvarstytos Direktyvos 2003/87/EB įgyvendinimo metais skirti daugiau išteklių, kad būtų padidintas atitinkamų sektorių dekarbonizacijos mastas;
(17) 2010 m. lapkričio 12 d.
Komisijos reglamentas (ES) Nr.
1031/2010 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcione pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje, terminų, administravimo ir kitų aspektų (OL L 302, 2010 11 18, p. 1).