L 130/144
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.5.16.
Az ingyenes kiosztásra vonatkozó, felhatalmazáson alapuló, releváns jogi aktusokat ennek megfelelően ki kell igazítani a CBAM hatálya alá tartozó ágazatok és alágazatok tekintetében.
A CBAM-ágazatok számára e számítás alapján már nem biztosított ingyenes kiosztást (CBAM-kereslet) át kell helyezni az Innovációs Alapba az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákkal, a szén-dioxid-leválasztással és -hasznosítással (carbon capture and utilisation – CCU), a szén-dioxid-leválasztással, szállítással és geológiai tárolással (carbon capture, transport and geological storage – CCUS), a megújuló energiával és az energiatárolással kapcsolatos innováció oly módon történő támogatása érdekében, amely hozzájárul az éghajlatváltozás mérsékléséhez.
Ezzel összefüggésben különös figyelmet kell fordítani a CBAM-ágazatok projektjeire.
A nem CBAM-ágazatok számára rendelkezésre álló ingyenes kiosztás arányának tiszteletben tartása érdekében az ingyenes kiosztásból levonandó és az Innovációs Alap keretében rendelkezésre bocsátandó végösszeget azon hányad alapján kell kiszámítani, amelyet a CBAM-kereslet képvisel az ingyenes kiosztásban részesülő valamennyi ágazat ingyenes kiosztás iránti igénye tekintetében.
(47)
A CBAM hatálya alá tartozó és az Unióban előállított, az EU ETS-t vagy hasonló szén-dioxid-árazási mechanizmust nem alkalmazó harmadik országokba irányuló exportra szánt árukkal kapcsolatos potenciális kibocsátásáthelyezési kockázatok mérséklése érdekében az (EU) 2023/956 rendelet szerinti átmeneti időszak vége előtt értékelést kell végezni.
Amennyiben az említett értékelés megállapítja, hogy fennáll ilyen kibocsátásáthelyezési kockázat, a Bizottságnak adott esetben jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie az említett kibocsátásáthelyezési kockázatnak a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályaival összhangban álló módon történő kezelése érdekében.
Ezen túlmenően a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az árverésből származó bevételeket a CBAMágazatokban a kibocsátásáthelyezés fennmaradó kockázatának kezelésére használják fel, az állami támogatási szabályokkal összhangban.
Amennyiben az ingyenes kiosztás csökkenéséből – amely a feltételrendszerre vonatkozó szabályok alkalmazásán alapul – adódó kibocsátási egységeket nem használják fel teljes mértékben arra, hogy a legalacsonyabb üvegházhatásúgáz-kibocsátási intenzitással rendelkező létesítményeket mentesítsék az ágazatközi korrekció alól, e fennmaradó kibocsátási egységek 50 %-át át kell helyezni az Innovációs Alapba.
A másik 50 %-ot a tagállamok nevében árverésre kell bocsátani és az ebből származó bevételt a tagállamok a CBAM-ágazatokban a kibocsátásáthelyezés fennmaradó kockázatának kezelésére kell, hogy felhasználják.
(48)
A technológiai fejlődés jobb tükrözése, egyúttal a kibocsátáscsökkentési ösztönzők biztosítása és az innováció megfelelő jutalmazása érdekében a referenciaértékek minimális kiigazítását évi 0,2 %-ról 0,3 %-ra, a maximális kiigazítást pedig évi 1,6 %-ról 2,5 %-ra kell növelni.
A 2026-tól 2030-ig tartó időszak vonatkozásában a referencia­ értékeket így egy 6 % és 50 % közötti tartományon belül kell kiigazítani a 2013-tól 2020-ig tartó időszakban alkalmazandó értékhez képest.
A kiszámíthatóság létesítmények számára történő biztosítása érdekében a Bizottságnak a 2026-tól 2030-ig tartó időszak kezdete előtt a lehető leghamarabb végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia az ingyenes kiosztás felülvizsgált referenciaértékeinek meghatározására.
(49)
Az acéliparban az áttörést hozó új technológiák ösztönzése és a referenciaérték jelentősen aránytalan csökkentésének elkerülése érdekében, valamint tekintettel az acélipar sajátos helyzetére, például a magas kibocsátá­ sintenzitásra, valamint a nemzetközi és uniós piaci struktúrára, a forró fémre vonatkozó referenciaérték 2026-tól 2030-ig tartó időszakra vonatkozó kiszámításából ki kell venni azokat a létesítményeket, amelyek a 2021-től 2022-ig tartó referencia-időszakban üzemeltek, és amelyeket a forró fémre vonatkozó termék-referenciaérték meghatározásának felülvizsgálata miatt egyébként figyelembe vennének az említett számításban.
(50)
A legjobban teljesítők és az innováció jutalmazása érdekében az ágazatközi korrekciós tényezőt nem szabad alkalmazni azon létesítményekre, amelyek üvegházhatásúgáz-kibocsátási szintje az adott referenciaérték szerint leghatékonyabb létesítmények 10 %-ának átlaga alatt marad.
Azokat a kibocsátási egységeket, amelyek a feltételrendszerre vonatkozó szabályok alkalmazásából eredő ingyenes kiosztás csökkentése folytán nem kerülnek kiosztásra, az ingyenes kiosztás csökkentéséből adódó azon deficit pótlására kell felhasználni, amely a legjobban teljesítők ágazatközi korrekciós tényező alkalmazása alóli kizárásának eredményeként keletkezik.
(51)
A gazdaság dekarbonizációjának felgyorsítása és az Unió ipari versenyképességének erősítése érdekében az egyébként ingyenesen kiosztható mennyiségből további 20 millió kibocsátási egységet, az egyébként árverésre bocsátható mennyiségből pedig további 5 millió kibocsátási egységet kell az Innovációs Alap rendelkezésére bocsátani.
Az Innovációs Alap javára történő árverések 1031/2010/EU bizottsági rendelettel (17) létrehozott időzítésének és ütemezésének az ezen irányelv által bevezetett változások fényében történő felülvizsgálatakor a Bizottságnak fontolóra kell vennie, hogy a felülvizsgált 2003/87/EK irányelv végrehajtásának első éveiben nagyobb mennyiségű forrást bocsásson rendelkezésre az érintett ágazatok dekarbonizációjának fokozása érdekében.
(17) A Bizottság 1031/2010/EU rendelete (2010. november 12.) az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezéséről, lebonyolításáról és egyéb vonatkozásairól (HL L 302., 2010.11.18., 1. o.).