16.5.2023.
HR
Službeni list Europske unije
L 130/153
(87)
Određene države članice već imaju nacionalne poreze na ugljik koji se primjenjuju na sektore zgrada i cestovnog prometa te dodatne sektore obuhvaćene Prilogom III.
Direktivi 2003/87/EZ.
Stoga bi trebalo uvesti privremeno odstupanje do kraja 2030.
Kako bi se osiguralo postizanje ciljeva Direktive 2003/87/EZ i koherentnost novog sustava trgovanja emisijama, mogućnost primjene tog odstupanja trebala bi biti dostupna samo ako je nacionalna porezna stopa viša od prosječne dražbovne cijene za relevantnu godinu, a odstupanje bi se trebalo primjenjivati samo na obvezu predaje reguliranih subjekata koji plaćaju takav porez.
Kako bi se osigurale stabilnost i transparentnost sustava, o nacionalnom porezu, što uključuje i relevantne porezne stope, trebalo bi obavijestiti Komisiju do kraja razdoblja prenošenja ove Direktive.
Odstupanje ne bi trebalo imati utjecaja na vanjske namjenske prihode za Socijalni fond za klimatsku politiku ni, ako je tako utvrđeno u skladu s člankom 311. trećim stavkom UFEU-a, na vlastita sredstva koja se temelje na prihodima od prodaje na dražbi u okviru trgovanja emisijama -u sektorima zgrada i cestovnog prometa te dodatnim sektorima.
(88)
Da bi trgovanje emisijama u sektorima zgrada i cestovnog prometa te dodatnim sektorima bilo djelotvorno, trebalo bi biti moguće pratiti emisije uz visoku sigurnost i razumni trošak.
Emisije bi se trebale pripisivati reguliranim subjektima na temelju količina goriva puštenih u potrošnju i kombiniranih s emisijskim faktorom.
Regulirani subjekti trebali bi moći pouzdano i točno prepoznati i razlikovati sektore u kojima se goriva puštaju u potrošnju, kao i krajnje korisnike goriva, da bi izbjegli neželjene učinke kao što je dvostruko opterećenje.
U malom broju slučajeva u kojima se ne može izbjeći dvostruko računanje emisija u postojećem EU sustavu trgovanja emisijama i novom sustavu trgovanja emisijama za sektore zgrada i cestovnog prometa te dodatne sektore ili u kojima nastaju troškovi zbog predaje emisijskih jedinica za emisije iz djelatnosti koje nisu obuhvaćene Direktivom 2003/87/EZ, države članice trebale bi upotrijebiti takve prihode kako bi u skladu s pravom Unije nadoknadile neizbježno dvostruko računanje ili druge takve troškove izvan sektora zgrada i cestovnog prometa te dodatnih sektora.
Provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za izbjegavanje dvostrukog računanja i predaju emisijskih jedinica za emisije koje nisu obuhvaćene sustavom trgovanja emisijama za sektore zgrada i cestovnog prometa te dodatne sektore i radi pružanja financijske naknade.
Kako bi se dodatno ublažili svi problemi povezani s dvostrukim računanjem, rokove za praćenje i predaju u novom sustavu za trgovanje emisijama trebalo bi biti mjesec dana nakon rokova u postojećem sustavu za stacionarna postrojenja i zrakoplovstvo.
Da bi se prikupilo dovoljno podataka za utvrđivanje ukupne količine emisijskih jedinica za razdoblje od 2028. do 2030., regulirani subjekti koji imaju dozvolu trebaju na početku rada sustava 2025.
izvijestiti o svojim povezanim povijesnim emisijama za 2024.
(89)
Transparentnost u pogledu troškova ugljika i mjera u kojoj se troškovi prebacuju na potrošače od ključne je važnosti za brzo i troškovno učinkovito smanjenje emisija u svim sektorima gospodarstva.
To je posebno važno u sustavu trgovanja emisijama koji se temelji na obvezama na početku lanca vrijednosti.
Novim sustavom trgovanja emisijama želi se potaknuti regulirane subjekte da smanje udio ugljika u gorivima te takvi subjekti ne bi trebali ostvarivati neopravdanu dobit prenošenjem više troškova ugljika na potrošače nego što ih sami imaju.
Iako se prodajom svih emisijskih jedinica na dražbi u okviru sustava trgovanja emisijama za sektore zgrada i cestovnog prometa te dodatne sektore već ograničava pojava takvog neopravdanog profita, Komisija bi trebala pratiti u kojoj mjeri regulirani subjekti prenose troškove ugljika kako bi se izbjegla neočekivana dobit.
U vezi s poglavljem IV.a, Komisija bi trebala jednom godišnje izvješćivati, po mogućnosti po vrsti goriva, o prosječnoj razini troškova ugljika koji su preneseni na potrošače u Uniji.
(90)
Primjereno je uvesti mjere za ublažavanje mogućeg rizika od prekomjernog porasta cijena koji, ako je osobito visok na početku novog sustava trgovanja emisijama, može smanjiti spremnost kućanstava i pojedinaca da ulože u smanjenje svojih emisija stakleničkih plinova.
Te bi mjere trebale dopuniti zaštitne mjere osigurane rezervom za stabilnost tržišta koja je počela funkcionirati 2019.
Dok će tržište i dalje određivati cijenu ugljika, zaštitne mjere pokrenut će se automatskim mehanizmom utemeljenim na pravilima slijedom čega će se emisijske jedinice oslobađati iz rezerve za stabilnost tržišta samo ako je ispunjen konkretan uvjet ili uvjeti pokretanja utemeljeni na porastu prosječne cijene emisijskih jedinica.
Dodatan bi mehanizam trebao biti i iznimno reaktivan kako bi riješio problem prekomjerne volatilnosti zbog čimbenika koji ne uključuju promijenjene tržišne osnove.
Mjere bi trebale biti prilagođene različitim razinama prekomjernog porasta cijena, što će rezultirati različitim stupnjevima intervencije.
Komisija bi trebala pomno pratiti uvjete pokretanja te bi, u slučaju ispunjenja tih uvjeta, trebala hitno donositi mjere.
Navedeno ne bi trebalo dovoditi u pitanje nijednu popratnu mjeru koju bi države članice mogle donijeti radi rješavanja problema negativnih socijalnih učinaka.